Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnan opinto-opas 2023-2024
Johdanto
Tervetuloa opiskelijaksi Itä-Suomen yliopiston luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekuntaan!
Yliopistolaki 558/ 2009 säätää yliopistojen tehtäväksi ’edistää vapaata tutkimusta sekä tieteellistä ja taiteellista sivistystä, antaa tutkimukseen perustuvaa ylintä opetusta sekä kasvattaa opiskelijoita palvelemaan isänmaata ja ihmiskuntaa.’
Opiskelua luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnassa säätelevät mm. asetus yliopistojen tutkinnoista (794/2004) ja yliopistolaki (558/2009) sekä Itä-Suomen yliopiston sisäiset säännöt ja määräykset. Tämä opas on pyritty laatimaan siten, ettei opiskelijan ole yleensä tarpeen tutustua näihin säädöksiin. Tarvittaessa voi tutustua säädöksiin UEF Kamu käsikirjasta.
Laitokset
Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnassa on kuusi opetusta antavaa yksikköä, jotka toimivat Joensuun ja Kuopion kampuksilla. Opetusta antavien yksiköiden päätehtävä on tieteellinen tutkimus ja siihen perustuva perus- ja jatkotutkintokoulutus omassa oppiaineessaan. Näitä yliopiston ydintehtäviä toteuttava henkilöstö koostuu professoreista, yliopistotutkijoista, yliopistonlehtoreista, dosenteista, tutkijoista sekä tutkimusta ja koulutusta avustavasta henkilökunnasta.
Opetusta antaviin yksiköihin voit tutustua lyhyesti seuraavassa.
Fysiikan ja matematiikan laitoksella (avautuu uuteen välilehteen) Joensuun kampuksella on vahva tutkimus- ja koulutusperinne edustamillaan tieteenaloilla. Laitoksen toiminta koostuu kolmesta pääalasta, jotka ovat matematiikka, fotoniikka, ja fysiikan ja matematiikan aineenopettajien koulutus. Kaikilla näillä aloilla tarjotaan koulutusta, joka pohjautuu korkeatasoiseen tieteelliseen tutkimukseen edustamillaan aloilla. Ajantasaisen ja laadukkaan tutkimuksen kansainvälisesti korkea taso on todettu myös kansainvälisissä arvioinneissa ja tavoitteena on nostaa se entistäkin korkeammalle tasolle.
Kemian laitos kouluttaa kemian ja kestävien teknologioiden erityisosaajia alan erityisosaajia opetus-, asiantuntija- ja johtotehtäviin. Kansainvälisen tason tutkimuksessa laitos on profiloitunut ratkomaan maailmanlaajuisia yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti merkittäviä kysymyksiä. Koulutus ja tutkimus ovat kytketty tiiviisti kansalliseen ja kansainväliseen yliopistojen ja teollisuuden muodostamaan tutkimusverkostoon.
Kemian laitoksella annettavan koulutuksen lähtökohtana on korkeatasoinen kemian alan koulutus kandidaatti-, maisteri- ja tohtoritasolla. Tarjolla ovat kemistin, kemian aineenopettajan ja kemian aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelmat. Maisterivaiheen opinnot ovat integroitu yhteen laitoksen kansainvälisen maisteriohjelman kanssa. Tämä yhteinen kotimainen ja kansainvälinen opetus antaa hyvät valmiudet toimia alan kansainvälisessä toimintaympäristössä. Kemian osaaminen avaa useita ovia työuralla teollisuudessa, yliopistoissa, tutkimuslaitoksissa sekä julkisella sektorilla. Kurssitarjonta ja hiottu tutkimuspainotteinen koulutuskonsepti mahdollistavat opintojen tehokkaan etenemisen. Maisteritutkielma ja jatko-opinnot ovat kytketty tutkimusryhmien projekteihin, mikä tarjoaa tiiviin linkin elinkeino- ja työelämäyhteyksiin.
Tekniikan koulutus painottaa luonnonvarojen kestävää käyttöä sekä tässä tarvittavaa datan käsittelyä sekä digitaalisten tuotteiden suunnittelua. Suuntautumisalan valinnan jälkeen opiskelija keskittyy joko materiaalikemiaa, prosessitekniikkaa ja luonnonvarojen jalosteita käsitteleviin kokonaisuuksiin tai näitä tukeviin sovelluskehityksen, tietojenkäsittelyn, ohjelmoinnin ja sulautettujen järjestelmien osaamiseen. Molemmissa suuntautumisvaihtoehdoissa käydään läpi myös perusteet data-analyysistä, tuotantotaloudesta sekä tuotesuunnittelusta.
Metsätieteiden osasto (avautuu uuteen välilehteen) Joensuun kampuksella on tieteenalallaan kansainvälisesti arvostettu tutkimus- ja koulutusyksikkö, jossa koulutetaan ammatillisesti osaavia ja yhteistyökykyisiä asiantuntijoita metsä- ja ympäristöalan kotimaisiin ja kansainvälisiin tehtäviin. Osaston tutkimusaloja ovat mm. metsäekologia, metsänhoito, metsäsuunnittelu, metsäekonomia ja politiikka, kaukokartoitus, laserkeilaus sekä puunkorjuun logistiikka ja puutuoteteknologia. Tieteellinen julkaisutoiminta on vilkasta, ja osastolla julkaistaan vuosittain noin 150-200 tutkimusartikkelia kansainvälisissä sarjoissa.
Lähes kaikki metsätieteistä opiskelupaikan ottaneet perustutkinto-opiskelijat suorittavat maisterintutkinnon. Suomenkielisen maisterintutkinnon lisäksi maisterintutkinnon voi suorittaa myös englanninkielisissä maisteriohjelmissa. Tieteellisenä jatkotutkintona metsätieteiden osastolla voi suorittaa maatalous- ja metsätieteiden tohtorin tai filosofian tohtorin tutkinnon metsätieteissä. Osaston asiantuntijat osallistuvat kestävät teknologiat -koulutusohjelman opetukseen.
Teknillisen fysiikan laitoksella (avautuu uuteen välilehteen) rakennat ensimmäisten opintovuosiesi aikana itsellesi vankan ja kansainvälisesti kilpailukykyisen teknillisen osaamispohjan yliopistomatematiikassa ja -fysiikassa. Tätä osaamista täydennät TkK -tutkintoosi mm. kieli- ja viestintäopinnoilla ja sen lisäksi oman valintasi mukaan esim. ohjelmoinnilla, kemialla tai vaikka kauppatieteellä.
Diplomi-insinööriopinnoissa rakennat omaa osaamistasi vankan fysiikan ja matematiikan osaamisen pohjalle ja syvennyt jollekin neljästä fysiikan sovellusalueestamme: ilmakehäfysiikka, laskennallinen tekniikka, materiaalitekniikka tai lääketieteellinen tekniikka ja fysiikka. Kaikilla erikoistumislinjoilla opintosi pohjautuvat kansainvälisesti korkeatasoiseen ja arvostettuun tieteelliseen tutkimukseemme. Voit kasvattaa itsestäsi asiantuntijan ratkaisemaan suuria ja haasteellisia globaaleja ongelmia ilmastonmuutokseen, terveyteen tai moderniin teollisuuteen liittyen. Omaa osaamistasi täydennät valitsemillasi opinnoilla, joko muilta fysiikan sovellusalueistamme tai sivuaineista, riippuen omista urasuunnitelmistasi. Halutessasi saat erinomaiset eväät kehittyä edelleen aina tohtorintutkintoon saakka.
Asiantuntijaksi kasvuasi tukee laitoksen oppijakeskeinen ja positiivinen ilmapiiri, sopivan kokoinen opiskelijayhteisö sekä henkilökohtainen tuki meritoituneelta opetus- ja tutkimushenkilökunnalta.
Tietojenkäsittelytieteen laitos (avautuu uuteen välilehteen) toimii kahdella kampuksella, Joensuussa Tiedepuistossa ja Kuopiossa Technopoliksessa. Kummallakin kampuksella voi opiskella tietojenkäsittelytiedettä pää- ja sivuaineena sekä tilastotiedettä sivuaineena. Lisäksi Joensuun kampuksella voi opiskella tietotekniikan aineenopettajaksi.
Kuopion kampuksella opetuksen painopisteinä ovat tietojenkäsittelytieteen kandidaattikoulutus ja suomenkielinen maisterikoulutus, jossa voi suuntautua tekoälyyn ja data-analytiikkaan. Joensuun kampuksella opetuksen painopisteenä on suomenkielisen ja englanninkielisen kandidaattikoulutuksen lisäksi maisterikoulutus, jossa voi suuntautua tekoälyyn sekä opetus- ja kehitysteknologioihin.
Tietojenkäsittelytieteessä on kolme päätutkimussuuntaa: tekoäly, opetus- ja kehitysteknologiat ja datatiede. Näistä ensimmäisellä on tutkimusryhmiä molemmilla kampuksilla ja toisella Joensuun kampuksella. Datatieteen tutkimus on keskittynyt Kuopion kampukselle. Laitoksen toinen oppiaine on tilastotiede, jossa tutkimus on keskittynyt erityisesti tilastotieteen sovellutuksiin metsätieteissä. Tietojenkäsittelytieteen tutkijakoulutus tapahtuu tiedekunnan tohtoriohjelmassa Doctoral Programme in Science, Forestry and Technology (LUMETO, avautuu uuteen välilehteen).
Ympäristö- ja biotieteiden laitos (avautuu uuteen välilehteen) on valtakunnallisesti suurin ympäristöalan tutkimus- ja koulutusyksikkö. Sen kahdesta oppiaineesta ympäristötiede sijaitsee Kuopion ja biologia Joensuun kampuksella. Laitos on monitieteinen ja opetus nojaa vahvasti kansainvälisesti korkeatasoiseen tutkimukseen, jossa hyödynnetään eri tieteenaloja yhdistävää tarkastelutapaa. Opetuksessa ja tutkimuksessa perehdytään monipuolisesti eliökuntaan geenitasolta ekosysteemitasolle, fysikaalisiin ja kemiallisiin ympäristöterveysriskeihin, sekä ympäristöteknologioihin ja niiden kautta paikallisiin sekä globaaleihin ympäristöhaasteisiin. Keskiössä ovat ihmisen ja ympäristön vuorovaikutusten ymmärtäminen, ihmisen toiminnan ympäristövaikutukset, ympäristönmuutoksen vaikutukset eliöihin sekä ihmisten terveyteen. Tämä monipuolinen ihmisen, eliöiden ja ympäristön vuorovaikutuksen tarkastelu on kansainvälisesti ainutlaatuista.
Laitokselta valmistuvilla maistereilla ja tohtoreilla on hyvin monipuoliset mahdollisuudet sijoittua laajaan kirjoon kotimaisia ja kansainvälisiä asiantuntijan tehtäviä, joiden hoitaminen edellyttää kestävän kehityksen periaatteiden ja ympäristöongelmien ymmärtämistä ja ratkaisukykyä. Lisäksi ympäristö- ja biotieteiden laitos on valtakunnallisesti merkittävä biologian aineenopettajien kouluttaja.
Opintoneuvonta ja opintojen ohjaus
Opiskelijan tulee saada ohjausta opintojen kaikissa vaiheissa (Opintojohtosääntö 24 §). Yliopiston tarjoamat ohjauspalvelut löytyvät kootusti Kamusta.
Opiskeluhyvinvointityön tavoitteena on edistää opiskelijan terveyttä ja opiskelukykyä sekä opiskeluyhteisöjen hyvinvointia ja ehkäistä syrjäytymistä. Toisaalta tavoitteena on sekä yhteisöllisen että yksilöllisen tuen avulla luoda terve ja turvallinen oppimis- ja opiskeluympäristö sekä suojata opiskelijan mielenterveyttä. Aiheeseen liittyvää tietoa löytyy Kamusta.
Tutkinto-ohjelman opetussuunnitelmasta tulee käydä ilmi suunnitelma pää- ja sivuaineopiskelijoiden ohjauksesta ja ohjauksen järjestämisestä. (Opintojohtosääntö 20 §)
Tiedekunnat järjestävät opetuksen ja opintojen ohjauksen siten, että tutkinto on mahdollista suorittaa päätoimisesti opiskellen yliopistolaissa säädetyssä tavoiteajassa, tarkoituksenmukaisessa järjestyksessä ja keskeytyksettä. (Opintojohtosääntö 21 §)
Opiskelijan tulee saada ohjausta opintojen kaikissa vaiheissa. Tiedekuntaneuvosto päättää opintojen ohjauksen periaatteista, jotka sisältävät opiskelijan ja ohjaajan oikeudet ja velvollisuudet sekä ohjeet henkilökohtaisen opintosuunnitelman laatimisesta, hyväksymisestä ja päivittämisestä. Ohjauksen periaatteet voivat olla osa opetussuunnitelmaa tai yliopistotasoista ohjauksen kokonaissuunnitelmaa, jonka hyväksyy rehtori. (Opintojohtosääntö 24 §)
Henkilökohtainen opintosuunnitelma laaditaan opetussuunnitelman mukaisesti siten, että se vastaa tutkinnon laajuutta. (Opintojohtosääntä 24 §)
Kamusta löytyy tietoa opintojen ohjauksesta.
Löydät oman yhteisösi opintoyhteisöt-linkistä. Seuraa vähintään oman pääaineesi ja sivuaineidesi yhteisöjä.
Yleinen opintoneuvonta tiedekunnassa
Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnassa opintoneuvontaa annetaan kahdella tasolla. Tiedekunnan opintohallinnossa annetaan neuvontaa liittyen opiskelijavalintaan, opinto-oikeuksiin, tutkinnon rakenteeseen, tutkinnon suorittamiseen ja valmistumiseen. Laitoksilla annetaan pääainekohtaista neuvontaa pää- ja sivuaineopiskelijoille erityisesti opintojen toteuttamiseen ja järjestämiseen liittyen.
Tarkemmat yhteystiedot löytyvät yliopiston puhelinluettelosta (avautuu uuteen välilehteen).
Yleinen opintoneuvonta tiedekunnassa
Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnassa opintoneuvontaa annetaan kahdella tasolla. Tiedekunnan opintohallinnossa annetaan neuvontaa liittyen opiskelijavalintaan, opinto-oikeuksiin, tutkinnon rakenteeseen, tutkinnon suorittamiseen ja valmistumiseen. Laitoksilla annetaan pääainekohtaista neuvontaa pää- ja sivuaineopiskelijoille erityisesti opintojen toteuttamiseen ja järjestämiseen liittyen.
Löydät oman laitoksesi opintoyhteisösi opintoyhteisöt-linkistä. Seuraa vähintään oman pääaineesi ja sivuaineidesi yhteisöjä.
Tarkemmat henkilöstön yhteystiedot löytyvät yliopiston puhelinluettelosta (avautuu uuteen välilehteen ja voit hakea henkilön nimellä yhteystiedot).
Fysiikka ja matematiikka: Koulutussihteeri Hanna Laukkanen
Kemia: Koulutusasiantuntija Mari Heiskanen
Metsätiede: Koulutusasiantuntija Noora Ala-aho ja koulutussihteeri Anne Tikkanen
Fotoniikka: Koulutussihteeri Hanna Laukkanen
Kestävät teknologiat: Koulutusasiantuntija Pauliina Karvinen
Teknillinen fysiikka: Koulutussihteeri Sanna Jylhä
Tietojenkäsittelytiede: Koulutusasiantuntija Oili Kohonen (Joensuu), koulutussihteeri Veera Kukkola (Joensuu), opintosihteeri Merja Leppänen (Kuopio) ja amanuenssi Paavo Pakoma (Kuopio)
Ympäristötiede ja biologia: Koulutussihteeri Susanna Kajo (ympäristötiede, Kuopio) ja koulutusasiantuntija Seija Hämäläinen (biologia, Joensuu)
Perustutkinto-opiskelijan yleinen opintoneuvonta: Koulutuspalvelupäällikkö Maarit Merimaa-Piirainen
Perustutkinto-opiskelijan tutkintotodistukset: Koulutussihteeri Anita Oinasmaa
Jatko-opiskelijan tutkintotodistukset: Koulutussihteeri Anita Oinasmaa
Jatko-opiskelijan yleinen opintoneuvonta: Koulutusasiantuntija Riikka Levänen ja koulutusasiantuntija Niina Laatikainen (lumetdissertations(at)uef.fi)
Jokainen opiskelija laatii opintojen alussa opinnoistaan henkilökohtaisen opintosuunnitelman (HOPS). Henkilökohtainen opintosuunnitelma (HOPS) kuuluu tutkintovaatimuksiin ja on opiskelijan oma työkalu, joka auttaa häntä hahmottamaan tutkinnon rakenteen, miettimään omia opiskelutaitojaan, päämääriään ja tavoitteitaan sekä jäntevöittämään opintojensa aikataulutusta. HOPSiin opiskelija valitsee tutkintoonsa kuuluvia opintoja omien tavoitteidensa mukaan tiedekunnan tutkintovaatimusten määrittelemissä rajoissa. Jokaiselle opiskelijalle on nimetty HOPS-ohjaaja, joka auttaa opiskelijaa opintojen suunnittelussa ja toimii tukihenkilönä opintoihin liittyvissä asioissa.
Opintojen suunnittelu alkaa jo silloin, kun opiskelija saa tiedon opiskelupaikasta ja hyväksymiskirjeen mukana perustietoja yliopiston, tiedekunnan ja opetusyksikön toiminnasta. Konkreettisemmin opinnot ja opiskelua koskevat suunnitelmat hahmottuvat ensimmäisen lukukauden aikana, ja tarkentuvat läpi koko opiskeluajan. Opiskelusuunnitelman päämäärä on tutkinnon suorittaminen tavoiteajassa ja sijoittuminen työelämään.
Uudet opiskelijat saavat opintojensa alussa vertaistuutorin, joka on saman aineen vanhempi opiskelija. Tämän johdolla tutustutaan pienessä ryhmässä yliopistoon, opiskeluympäristöön ja opiskelijayhteisöön sekä oman alan opintoihin. Yksiköissä toimii myös opettajia oppiainetuutoreina, jotka auttavat opintojen sisällöllisissä kysymyksissä. Opintojen alkuun kuuluu myös yliopisto-opintoihin johdattava opintojakso, jolla opiskelija tutustuu yliopistoon, sen palveluihin ja opintojen aloittamiseen liittyviin kysymyksiin.
Ohjaajan ja opiskelijan tehtävät
HOPS-ohjaaja mm.
- auttaa hahmottamaan ja jäsentämään tutkinnon kokonaisuuden siten, että HOPS täyttää opetussuunnitelman vaatimukset.
- auttaa opiskelijaa tunnistamaan oman osaamisensa ja selkiyttämään omat tavoitteensa.
- tukee valintojen tekemisessä ja ongelmatilanteissa.
- antaa oikea-aikaista ohjausta opintojen eri vaiheissa ja kannustaa opinnoissa eteenpäin
- selvittää opiskelijalle opiskeluun liittyvät eettiset kysymykset ja esteettömän opiskelun periaatteet
- hyväksyy opiskelijan HOPSin.
Opiskelijan tehtävänä on mm.
- laatia HOPS ja päivittää sitä tarvittaessa opintojen aikana.
- hyödyntää ohjausta ja hakea sitä tarvittaessa HOPS-ohjaajalta tai muilta ohjaustahoilta.
- perehtyä opiskelua koskeviin ohjeisiin sekä eettisiin ohjeisiin ja noudattaa niitä
- ilmoittautua opintojaksoille ja tarvittaessa erikseen tentteihin.
- perua ilmoittautumisesi ajoissa kursseille tai tenttiin, joille ei voikaan osallistua.
- palauttaa opintosuorituksesi ajoissa.
- suorittaa opinnot ja tutkinto tavoiteajassa.
- päättää opintojaan koskevista valinnoista muistaen, että henkilökohtaiset tavoitteet voi saavuttaa monella eri tavalla.
HOPS-ohjauksessa opiskelija saa neuvontaa ainakin seuraavissa asioissa:
- tutkinnon tavoitteet, rakenne ja suoritusaika.
- aineyhdistelmät (sivuainevaihtoehdot, vapaasti valittavat ja valinnaiset kurssit)
- opiskelukäytännöt, opiskelun etiikka, esteetön opiskelu ja muu opiskelijan hyvinvoinnin tukeminen yliopistossa.
- OT eli osaamisen tunnustaminen (opintojen korvaavuudet, sisällyttämiset).
- opiskelijan henkilökohtaiset tavoitteet ja opiskelun aikataulu.
- kansainvälistymismahdollisuudet opintojen aikana.
- ura- ja työllistymissuunnitelmat.
- yleistä tietoa ohjaus- ja neuvontapalveluista yliopistossa.
HOPS- ja muiden ohjauskeskustelujen (esim. tutkielman ohjausta koskevien keskustelujen) lisäksi opiskelijoille annetaan ohjausta opiskelijainfoissa ja -tapaamisissa, seminaareissa ja päättökeskusteluissa. Tarvittaessa suunnittelu- ja keskusteluapua voi pyytää myös muilta opintoasioiden parissa työskenteleviltä henkilöiltä.
Opiskelijat laativat ja päivittävät HOPS:n tutkintorakenteessa määritellyllä tavalla. HOPSiin kirjataan vain opintojen suorittamista koskevat asiat, mm. hyväksiluetut opintosuoritukset, suoritettavat opintojaksot, sivuainevalinnat ja opiskeluaikataulu. HOPS on suunnitelma tutkinnon muodostumisesta ja sen tulee noudattaa tutkintorakennetta, joka on vahvistettu tiedekunnan opetussuunnitelmaksi.
Opintojen suunnitteluun liittyy myös muita kuin opiskelua koskevia asioita, esim. asuminen ja terveydenhoito. Tämän vuoksi kannattaa tutustua yliopiston yhteisiin opiskelun tukipalveluihin, jotka on esitelty Kamussa.
Lumetin HOPS-ohjaajat löydät kunkin oppiaineen opintoyhteisöstä, joihin linkit seuraavassa (linkit avautuvat uuteen välilehteen, vaativat kirjautumisen):
Teknillinen fysiikka (Sovellettu fysiikka)
Opiskeluoikeudet ja opinto-oikeudet
Kamussa on yleistä tietoa ja ohjeita opiskeluoikeuksiin liittyvissä asioissa, kuten
- ilmoittautumisesta yliopistoon,
- tutkintojen tavoitteellisista suoritusajoista,
- lisäajan hakemisesta ja
- opinto-oikeudesta tutkinnon suorittamisen jälkeen eli jatkuvan oppijan opinto-oikeudesta.
Opintohallinnon palveluiden yhteystiedot löytyvät yliopiston verkkosivuilta (avautuu uuteen välilehteen).
Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnassa voit suorittaa kandidaatin tutkinnon, jonka laajuus on 180 opintopistettä (op).
Luonnontieteiden kandidaatin (LuK) tutkintoon johtavat seuraavat pääaineet:
- biologia,
- fysiikka (31.7.2029 asti),
- kemia,
- matematiikka,
- sovellettu fysiikka (31.7.2029 asti),
- tietojenkäsittelytiede ja
- ympäristötiede.
Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin (MMK) tutkintoon johtava pääaine on metsätiede.
Tekniikan kandidaatin (TkK) tutkintoon johtavat pääaineet ovat
- fotoniikka
- kestävät teknologiat ja
- teknillinen fysiikka.
Tiedekunnassa on seuraavat filosofian maisterin (FM) tutkintoon johtavat pääaineet ja erikoistumislinjat
- biologia;
- fysiikka (31.7.2029 asti);
- kemia, jossa erikoistumislinja kemisti;
- matematiikka;
- sovellettu fysiikka (31.7.2029 asti);
- tietojenkäsittelytiede; sekä
- ympäristötiede.
Lisäksi filosofian maisterin tutkinto voidaan suorittaa aineenopettajan koulutuksessa biologian, fysiikan, kemian, matematiikan ja tietojenkäsittelytieteen pääaineissa.
Maatalous- ja metsätieteiden maisterin (MMM) tutkintoon johtava pääaine on metsätiede.
Diplomi-insinöörin tutkintoon johtavat pääaineet ovat
- fotoniikka
- fysiikka;
- kestävät teknologiat, jossa erikoistumislinjat materiaalit ja teolliset tuotteet sekä digitaaliset tuotteet;
- teknillinen fysiikka, jossa erikoistumislinjat ilmakehäfysiikka, laskennallinen tekniikka, lääketieteellinen tekniikka ja fysiikka sekä materiaalitekniikka.
Lisäksi tiedekunnassa on useita filosofian maisterin tutkintoon, maatalous- ja metsätieteiden maisterin sekä diplomi-insinöörin tutkintoon johtavia kansainvälisiä maisteriohjelmia, joita esitellään pääaineiden kuvauksen yhteydessä. Maisterin ja diplomi-insinöörin tutkintojen laajuus on 120 op.
Tutkintojen ja opintojen tavoitteet ja sisällöt on määritelty opetussuunnitelmissa. Maisterin ja diplomi-insinöörin tutkinnolla saavutetaan jatkokoulutusvalmius kyseisessä pääaineessa.
Perustutkintojen suorittamisaikaa on rajattu lainsäädännöllä. Opintoaikojen rajaaminen koskee niitä alempaan (kandidaatti) ja ylempään (maisteri/ diplomi-insinööri) korkeakoulututkintoon johtavia opiskeluoikeuksia, jotka on myönnetty alkamaan 1.8.2005 tai sen jälkeen.
Opintojen suorittaminen ja tavoiteaika
Tutkintojen yhteenlaskettu tavoiteaika on viisi lukuvuotta siten, että kandidaatin tutkinnon tavoiteaika on kolme ja maisterin/ diplomi-insinöörin tutkinnon kaksi lukuvuotta. Sekä alempaan että ylempään korkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa opiskelijalla on oikeus suorittaa tutkintonsa kahta lukuvuotta niiden yhteenlaskettua tavoiteaikaa pidemmässä ajassa. Pelkästään alempaan korkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa oikeus suorittaa tutkinto on yksi vuosi tavoiteaikaa pidempi. Pelkästään ylempään korkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa oikeus suorittaa tutkinto on kaksi vuotta tavoiteaikaa pidempi. Opintoaikojen rajauksesta ja lisäajan hakemisesta on kerrottu tarkemmin mm. Itä-Suomen yliopiston verkosta löytyvästä Kamu-käsikirjassa.
Tiedekunnassa otetaan jatko-opiskelijoita suorittamaan filosofian lisensiaatin, filosofian tohtorin, maatalous- ja metsätieteiden lisensiaatin ja maatalous- ja metsätieteiden tohtorin, tekniikan lisensiaatin taa tekniikan tohtorin tutkintoja. Jatko-opiskelijat otetaan seuraaviin tohtoriohjelmiin (linkit avautuvat uuteen välilehteen):
- Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tohtoriohjelma
- Kasvatustieteiden tohtoriohjelma (koordinaatio filosofisessa tiedekunnassa)
Jos opiskelija hakee pääaineen vaihtoa niin, että tavoitetutkinto (tutkintonimike) vaihtuu, kyse on siirtohausta ja haku tapahtuu Opintopolku.fi -palvelussa. Tarkemmat ohjeet siirtohausta.
Kun opiskelija hakee pääaineen vaihtoa Itä-Suomen yliopiston sisällä niin, ettei tavoitetutkinto vaihdu, kyse ei ole siirtohausta vaan muusta opintoihin liittyvästä päätöksen teosta. Tiedekuntaneuvosto päättää osana valintaperusteita periaatteista, joiden perusteella opiskelija voi vaihtaa tutkinto-ohjelmaa tiedekunnassa sekä periaatteista, joiden perusteella toisen tiedekunnan opiskelija voi siirtyä suorittamaan tutkintoa tiedekuntaan.
- Maisterivaiheen pääaineen vaihto
Maisterivaiheeseen valitut eivät voi pääsääntöisesti vaihtaa pääainetta. Tiedekunnan sisällä annetaan tarkemmat ohjeet ja valintaperusteet, mikäli pääaineen vaihto on mahdollista. Muussa tapauksessa pääaineen vaihtamista haluavat opiskelijat hakevat maisterihaussa suorittamallaan kandidaattitutkinnolla. Hakeminen tapahtuu sähköisesti osoitteessa Opintopolku.fi tai Studyinfo.fi. Tällöin hakeutuminen tapahtuu yhteishaun kautta. Englanninkielisten maisteriohjelmien välillä ei voi vaihtaa pääainetta, mutta ohjelman sisällä voi vaihtaa pääainetta. - Pääaineen tai koulutusohjelman vaihtaminen, kun tiedekunta vaihtuu
Kandidaattivaiheen opiskelija voi hakea pääaineen vaihtoa toiseen tiedekuntaan. Vaihtaminen voi tapahtua aikaisintaan ensimmäisen opiskelulukukauden jälkeen. Tiedekuntaneuvosto päättää osana opiskelijavalinnan perusteita periaatteista, joiden perusteella toisen tiedekunnan opiskelija voi siirtyä suorittamaan tutkintoa tiedekuntaan. Edellytyksenä on, että tavoitetutkinto (tutkintonimike) ei vaihdu. Lisätietoja tiedekunnasta/oppiaineesta, johon opiskelija haluaa vaihtaa pääaineensa. Mikäli pääaineen vaihto ei ole mahdollista, voi opiskelija hakea pääaineen vaihtoa toiseen tiedekuntaan yhteishaun kautta. Hakeminen tapahtuu sähköisesti Opintopolku.fi-verkkosivuilla (avautuu uuteen välilehteen). - Pääaineen tai koulutusohjelman vaihtaminen, kun tiedekunta ei vaihdu
Vaihtaminen voi tapahtua aikaisintaan ensimmäisen opiskelulukukauden jälkeen samassa tiedekunnassa, samalla kampuksella ja siten ettei tavoitetutkinto vaihdu. Tiedekunta voi valintaperusteissaan edellyttää tietyn määrän opintosuorituksia suoritetuksi edellisessä opinto-oikeudessa. Esim. aineesta, johon siirrytään, on oltava suoritettuna valintaperusteissa vaadittu määrä opintoja, esim. vähintään perusopinnot. Hakukohdekohtaisissa ohjeissa voi olla myös tarkempia vaatimuksia ja rajoituksia. Hakeminen tapahtuu tiedekunnan omalla hakulomakkeella. Lisätietoja oppiaineesta, johon opiskelija haluaa vaihtaa pääaineensa. Mikäli pääaineen vaihto ei ole mahdollista, voi opiskelija hakea pääaineen vaihtoa toiseen tiedekuntaan yhteishaun kautta. Hakeminen tapahtuu sähköisesti osoitteessa Opintopolku.fi. - Kampusta Itä-Suomen yliopiston sisällä vaihtavat
Vaihto voi tapahtua aikaisintaan ensimmäisen lukukauden jälkeen kandidaattivaiheessa. Kampusta voi vaihtaa vain kerran. Lisätietoja tiedekunnasta/oppiaineesta, johon opiskelija haluaa vaihtaa pääaineensa. Mikäli pääaineen vaihto ei ole mahdollista, voi opiskelija hakea pääaineen vaihtoa toiseen tiedekuntaan yhteishaun kautta. Hakeminen tapahtuu sähköisesti osoitteessa Opintopolku.fi.
Erikoistumiskoulutukset
Erikoistumiskoulutukset on tarkoitettu jo työelämässä toimiville, korkeakoulututkinnon jo suorittaneille tai muuten vastaavan osaamisen hankkineille.
Tiedekunnassa on mahdollista suorittaa sairaalafyysikon pätevöitymiskoulutus yhdistettynä tieteelliseen jatkokoulutukseen. Lisää sairaalafyysikkokoulutuksesta erillisillä verkkosivuilla.
Opiskelijan oikeudet ja vastuut
Opiskelua ja opetusta Itä-Suomen yliopistossa ohjaa opintojohtosääntö.
Opetuksen ja opiskelun eettiset ohjeet ovat luettavissa Kamussa.
Sähköisen plagiaatintunnistusjärjestelmän käyttö
Opintojohtosäännön mukaan opiskelija vastaa opinnäytteensä alkuperäisyydestä. Plagiaatintunnistusjärjestelmän käyttö on ensisijaisesti ohjauksellista.
Kamussa on lisätietoa plagiaatintunnistusjärjestelmästä.
Menettely vilppi- ja häirintätapauksissa
Opintosuoritus voidaan hylätä, mikäli opiskelija on sitä suorittaessaan syyllistynyt opetus- tai tutkimustoimintaan kohdistuvaan rikkomukseen. Valvoja voi välittömästi poistaa tenttitilaisuudesta opiskelijan, johon kohdistuu vahva epäilys vilpistä tai joka häiritsee tilaisuutta. Opintosuoritus hylätään myös kun vilppi havaitaan vasta kuulustelutilaisuuden jälkeen. (Opintojohtosääntö 45 §.)
Kamussa on lisätietoa opetuksen ja opiskelun eettisistä ohjeista.
Palaute
Itä-Suomen yliopiston opiskelijalla on useita mahdollisuuksia palautteen antamiseen. Opiskelijalla on mahdollisuus vaikuttaa opetukseen, ohjaukseen, neuvontaan ja niiden kehittämiseen antamallaan palautteella. Palautteita käsitellään säännöllisesti osana opetussuunnitelmatyötä ja opetuksen laatujärjestelmää. Lue lisää Kamusta palautesivulta.
Reklamaatio ja muutoksenhaku
Opiskelussa voi kuitenkin tulla eteen tilanteita, jolloin opiskelijalle tulee tunne, että hänen oikeusturvansa ei toteudu. Tämä voi koskea esimerkiksi opintosuoritusten arvostelua tai tenttitulosten julkistamista. Jos opiskelija on tyytymätön laitoksen/yksikön toimintaan (esim. opetukseen), opiskelijan tulee ottaa ensisijaisesti yhteyttä kyseessä olevaan opettajaan tai oppiaineeseen ja pyrkiä selvittämään asia. Useimmiten asia selviää parhaiten näin. Jos opiskelija kuitenkin kokee, ettei hän saa ääntään kuulluksi, tai hän ei tunne saavansa oikeutettua asian käsittelyä tai oikeudenmukaista kohtelua, hänen on mahdollista tehdä reklamaatio tai oikaisupyyntö.
Itä-Suomen yliopiston opiskelijoilla on oikeus turvalliseen ja viihtyisään opiskeluympäristöön. Yliopisto ei hyväksy minkäänlaista epäasiallista kohtelua, kiusaamista tai häirintää. Yliopistossa on valmistunut ja otettu käyttöön ohjeistus ja toimintamalli opiskelijoita koskeviin häirintätilanteisiin.
Kamussa on lisätietoa epäasiallisesta kohtelusta ja häirinnästä.
Opetussuunnitelma
Seuraavassa esitellään tiedekunnan oppiaineiden opetussuunnitelmat tutkintorakenteineen. Koulutusten opetussuunnitelmat löydät Peppi-oppaasta ja yksityiskohtaiset tiedot opintojaksoista ja opetuksen toteuttamisesta lukuvuodella 2023-2024 Peppi-opiskelijarekisteristä (avautuu uuteen välilehteen).
Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnan laitokset tarjoavat tutkintoon johtavaa koulutusta Joensuun kampuksella seuraavissa pääaineissa:
- biologia
- fysiikka
- kemia
- matematiikka
- metsätieteet
- tietojenkäsittelytieteet
- fotoniikka
- kestävät teknologiat
Kuopion kampuksella voi opiskella päaineita: tietojenkäsittelytieteessä, ympäristötieteessä ja tekniikan koulutuksen teknillisessä fysiikassa.
Tiedekunnan perustutkintojen tutkintorakenteet on määritelty erikseen luonnontieteelliselle, maatalous-metsätieteelliselle ja tekniikan koulutusalalle. Kandidaatin ja maisterin tutkintojen sekä diplomi-insinöörin tutkinnon tutkintorakenteet ja tutkintovaatimukset esitellään tässä oppaassa kunkin oppiaineen opetussuunnitelman esittelyn kohdalla. Opiskelija laatii henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa (HOPS) pohjautuen oman koulutuksensa vahvistettuun tutkintorakenteeseen.
Perustutkintoon eli kandidaatin ja maisterin tai diplomi-insinöörin tutkintoon johtaviin opintoihin voi kuulua pää- ja sivuaineiden opintoja sekä ns. muita opintoja, joihin kuuluvat kieli- ja viestintäopinnot ja vapaasti valittavat opinnot. Opinnot koostuvat opintojaksoista, jotka voivat olla pakollisia, vaihtoehtoisia tai vapaasti valittavia. Opintojaksoista muodostuu erilaajuisia opintokokonaisuuksia, jotka voivat olla myös monitieteisiä. Opintokokonaisuudet ovat perusopinnot, aineopinnot ja syventävät opinnot.
Luonnontieteellisen koulutusalan luonnontieteiden kandidaatin tutkinnossa:
- Pääaineen perusopinnot ovat vähintään 25 opintopistettä.
- Pääaineen aineopinnot ovat 55 - 70 op sisältäen kandidaatin tutkielman 6-10 op.
- Aineenopettajilla pääaineen aineopinnot ovat 40-46 op.
Filosofian maisterin tutkinnossa:
- Pääaineen syventävät opinnot ovat vähintään 60 op, joihin sisältyy laajuudeltaan 20 op (aineenopettaja), 30 op tai 40 op pro gradu -tutkielma.
- Maisterin tutkinnossa sivuaineiden opintoja suositellaan täydennettäväksi niin, että kandidaatin ja maisterin tutkinnot sisältävät yhteensä vähintään kaksi perusopintojen (2*25 op) laajuista sivuainetta.
- Kieli- ja viestintäopinnot ovat laajuudeltaan vähintään 9 op.
- Sivuaineeseen pitää suorittaa vähintään yhdessä sivuaineessa perusopinnot.
Maatalous-metsätieteellisen koulutusalan maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnossa:
- Pääaineen perusopinnot ovat vähintään 40 op ja aineopinnot ovat 55 - 65 op sisältäen kandidaatin tutkielman 8 op.
- Sivuaineeksi suoritetaan vähintään yhdessä sivuaineessa perusopinnot.
Maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinnossa:
- Syventävät opinnot ovat vähintään 70 op, joihin sisältyy laajuudeltaan 30 op (maisteriohjelmat) tai 40 op pro gradu -tutkielma.
- Sivuaineiden opintojen osalta minimivaatimus on 25 op. Jos perusopintojen 25 op laajuista sivuainetta ei ole suoritettu alemmassa korkeakoulututkinnossa, niin se on suoritettava maisterin tutkintoon.
- Tutkintojen kieli- ja viestintäopinnot ovat laajuudeltaan 9 op.
Tekniikan koulutusalan tekniikan kandidaatin tutkinnossa:
- pääaineen perusopinnot ovat vähintään 25 op ja aineopinnot vähintään 35 op sisältäen kandidaatin tutkielman 10 op.
- Kieli- ja viestintäopinnot ovat laajuudeltaan vähintään 9 op.
Diplomi-insinöörin tutkinnossa:
- syventävät opinnot ovat vähintään 80 op, joihin sisältyy diplomityö laajuudeltaan 30 op.
- Tutkintojen sivuaineopinnot ovat vapaasti valittavissa.
Opintokokonaisuuksien sisältö ja laajuus määrätään opetussuunnitelmassa. Koulutukseen voidaan sisällyttää sivuaineiden valintaa koskevia määräyksiä ja suosituksia, mikä ilmaistaan opetussuunnitelmassa.
Opiskelijalla on mahdollisuus sisällyttää opintokokonaisuuksiin tutkintovaatimuksissa ilmoitetun minimilaajuuden ylittäviä opintoja. Monitieteisiin opintokokonaisuuksiin sisältyvien opintojaksojen laajuudet ja sisällöt määrittelee opetusta antava laitos. Monitieteisten opintokokonaisuuksien asemasta tutkinnossa määrätään opiskelijan pääaineen laitoksen tutkintovaatimuksissa.
Opiskelijoiden, jotka on valittu suorittamaan alempaa ja ylempää korkeakoulututkintoa, tulee suorittaa kandidaatin tutkinto ennen maisterin/ diplomi-insinöörin tutkinnon suorittamista.
Aineenopettajakoulutus voidaan tiedekunnassa suorittaa biologia, fysiikka, kemia, matematiikka tai tietojenkäsittelytiede pääaineena. Sivuaineet suositellaan valittavaksi pääosin koululaitoksessa vallitsevan virkarakenteen mukaisesti. Filosofisessa tiedekunnassa on tarjolla koulutusta perusopetuksessa opettavien aineiden ja aihekokonaisuuksien monialaisiin opintoihin (60 op). Näiden opintojen suorittaminen osana aineenopettajan maisterin tutkintoa tuottaa kelpoisuuden myös luokanopettajaksi. Filosofinen tiedekunta tiedottaa hausta em. opintoihin vuosittain.
Aineenopettajan kelpoisuusvaatimuksista on säädetty asetuksella (986/1998, muutos 865/2005) seuraavasti:
Perusopetustasolla aineenopetusta on kelpoinen antamaan henkilö, joka on suorittanut:
- ylemmän korkeakoulututkinnon;
- kussakin opetettavassa aineessa vähintään 60 opintopisteen laajuiset aineenopettajan koulutukseen kuuluvat opetettavan aineen opinnot, jotka ovat oppiaineen tai siihen rinnastettavan kokonaisuuden perusopinnot ja aineopinnot sekä;
- vähintään 60 opintopisteen tai vähintään 35 opintoviikon laajuiset opettajan pedagogiset opinnot.
Sen estämättä, mitä 1 momentin 2 kohdassa säädetään, kelpoisuuden tuottavat osaltaan kussakin opetettavassa aineessa aineenopettajan koulutukseen kuuluvat opetettavan aineen opinnot, jotka sisältävät yliopistossa suoritetut perus- ja aineopinnot, laajuudeltaan yhteensä vähintään 35 opintoviikkoa.
Lukiossa aineenopetusta on kelpoinen antamaan henkilö, joka on suorittanut:
- ylemmän korkeakoulututkinnon;
- yhdessä opetettavassa aineessa aineenopettajan koulutukseen kuuluvat opetettavan aineen opinnot, jotka ovat perus- ja aineopinnot sekä syventävät opinnot tutkinnon pääaineessa tai siihen rinnastettavassa kokonaisuudessa, laajuudeltaan vähintään 120 opintopistettä, ja kussakin muussa opetettavassa aineessa aineenopettajan koulutukseen kuuluvat opetettavan aineen opinnot, jotka ovat perus- ja aineopinnot yliopiston oppiaineessa tai siihen rinnastettavassa kokonaisuudessa, laajuudeltaan vähintään 60 opintopistettä;
- vähintään 60 opintopisteen tai 35 opintoviikon laajuiset opettajan pedagogiset opinnot.
Sen estämättä, mitä 1 momentin 2 kohdassa säädetään, aineenopettajan kelpoisuuden tuottavat yhdessä opetettavassa aineessa aineenopettajan koulutukseen kuuluvat opetettavan aineen opinnot, jotka sisältävät yliopistossa suoritetut perus- ja aineopinnot sekä syventävät opinnot, laajuudeltaan yhteensä vähintään 55 opintoviikkoa, ja kussakin muussa opetettavassa aineessa aineenopettajan koulutukseen kuuluvat opetettavan aineen opinnot, jotka sisältävät yliopistossa suoritetut perus- ja aineopinnot, laajuudeltaan yhteensä vähintään 35 opintoviikkoa.
Hakeutuminen aineenopettajan opintoihin
Fysiikassa, kemiassa, matematiikassa ja tietojenkäsittelytieteessä aineenopettajan koulutukseen voi tulla valituksi suoraan tai koulutukseen voi hakea myös myöhemmin opintojen aikana erillisen soveltuvuuskoemenettelyn kautta. Haku on kerran vuodessa ja siitä tiedotetaan Viva Engagessa. Soveltuvuuskokeen menetelmänä on haastattelu. Kokeessa arvioidaan hakijan koulutettavuutta ja edellytyksiä omaksua kasvatusalalla tarvittavia tietoja ja taitoja sekä soveltuvuutta kasvatusalan tehtäviin. Arviointi perustuu moniulotteiseen opettajan osaamisen prosessimalliin.
Opetussuunnitelma 2023-25, Biologia (LuK ja FM)
Koulutuksen tehtävä
Biologian pääaineen perustutkinnot ovat luonnontieteiden kandidaatin (LuK) ja filosofian maisterin (FM) tutkinnot. Biologian pääaineen tutkinnon voi suorittaa joko biologin tai biologian aineenopettajan vaihtoehdossa. Pääaineessa on tarjolla myös kansainvälisiä maisteriohjelmia.
Biologin koulutus antaa opiskelijalle valmiudet toimia alan asiantuntijan tehtävissä. Koulutuksesta valmistuu asiantuntijoita julkiselle sektorille ympäristöhallintoon, tutkimuslaitoksiin, ministeriöihin, oppilaitoksiin sekä yksityiselle sektorille teollisuuteen tai konsultti- ja palveluyrityksiin ja järjestöihin. Biologian aineenopettajan koulutus antaa kelpoisuuden opettaa biologiaa ja toista opetettavaa ainetta sekä perusopetuksessa että lukiossa.
Ympäristö- ja biotieteiden laitoksen tutkimuksen vahvuusalat ovat ilmastonmuutos, ympäristönmuutoksen biologia maa- ja vesiekosysteemeissä, ilman ja veden laatu sekä ympäristöterveys. Biologian oppiaineessa tutkitaan erityisesti ihmistoiminnan ja ympäristön muuttumisen vaikutuksia kasveihin ja eläimiin sekä eliöiden sopeutumismekanismeja ympäristöön.
Perustutkintojen osaamistavoitteet
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinto (LuK, 180 op)
Tutkinnon tavoitteena on antaa opiskelijalle pää- ja sivuaineiden perusteiden tuntemus sekä edellytykset alan kehityksen seuraamiseen, valmiudet tieteelliseen ajatteluun ja tieteellisiin työskentelytapoihin, edellytykset ylempään korkeakoulututkintoon johtavaan koulutukseen ja jatkuvaan oppimiseen, edellytykset hankkimansa tiedon soveltamiseen työelämässä sekä riittävä viestintä- ja kielitaito.
Opinnot on mahdollista suunnata biologin tai biologian aineenopettajan vaihtoehtoihin. Biologin vaihtoehdossa opinnot voidaan suunnata jo aineopintojen vaiheesta alkaen tukemaan valittua biologian erikoistumisalaa joko ekologian tai solu- ja molekyylibiologian alalle. Sivuaineeksi voidaan valita mikä tahansa erikoistumisalaa tukeva oppiaine, esimerkiksi ympäristötiede (Kuopion kampuksella), biokemia, hydrobiologia, kemia tai jokin muu luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunnan oppiaine. Myös muiden tiedekuntien oppiaineet ovat pääsääntöisesti vapaasti valittavissa. Suosittuja sivuaineita ovat esimerkiksi maantiede ja ympäristöpolitiikka, oikeustieteelliset sivuaineet, kuten ympäristöoikeus, sekä Kestävän tulevaisuuden opinnot.
Biologian aineenopettajan vaihtoehtoon on erillinen haku ensimmäisen opiskeluvuoden aikana. Opiskelijan on pää- ja sivuaineen opintojen lisäksi suoritettava aineenopettajan pedagogiset opinnot (60 op). On suositeltavaa, että pedagogisten opintojen perusopinnot (25 op) sisällytetään luonnontieteiden kandidaatin tutkintoon, mutta ne voidaan myös suorittaa kokonaisuudessaan vasta filosofian maisterin tutkinnon osana. Koulujen perusopetuksessa ja lukiossa opetettavien aineiden yhdistelmänä on yleensä biologia - maantieto. Perusopetuksessa aineenopettajan vaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto, opetussuunnitelman mukaisesti suoritetut perus- ja aineopinnot opetettavissa aineissa sekä opettajan pedagogiset perus- ja aineopinnot.
Filosofian maisterin tutkinto (FM, 120 op)
Tutkinnon tavoitteena on antaa opiskelijalle pääaineen hyvä tuntemus, valmiudet tieteellisen tiedon ja tieteellisten menetelmien soveltamiseen, valmiudet toimia työelämässä oman alansa asiantuntijana ja kehittäjänä, valmiudet tieteelliseen jatkokoulutukseen sekä hyvä viestintä- ja kielitaito.
Maisterin tutkinto sisältää biologian syventäviä opintoja, joihin sisältyy pro gradu -tutkielma (40 op, aineenopettajalinjalla joko 20 op tai 40 op), kieli- ja HOPS-opintoja sekä sivuaineen opintoja (aineenopettajan koulutuksessa usein opettajan pedagogiset opinnot 35 op) ja muita opintoja. Biologian syventävät opinnot (aineenopettaja vähintään 60 op, biologi vähintään 80 op) suoritetaan ympäristönmuutoksen biologian maisteriohjelman mukaisesti (Biology of Environmental Change programme). Biologian ja ympäristötieteen yhteinen maisteriohjelma antaa mahdollisuuden valita opintoja kummankin pääaineen syventävistä kursseista, jotka ovat tarjolla molemmilla kampuksilla. Opiskelija erikoistuu kiinnostuksensa mukaisesti valitsemalleen biologian alueelle. Syventäviin opintoihin voidaan valita vapaasti biologian eri osa-alueiden opintojaksoja. Perusopetuksessa aineenopettajan vaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto, opetussuunnitelman mukaisesti suoritetut perus- ja aineopinnot opetettavissa aineissa sekä opettajan pedagogiset perus- ja aineopinnot. Lukion aineenopettajalta vaaditaan lisäksi aineenopettajakoulutuksen mukaiset syventävät opinnot yhdessä opetettavassa aineessa.
Ympäristönmuutoksen biologian opinnot tarjoavat opiskelijalle syventävät tiedot ympäristömuutoksen vaikutuksista ekosysteemeihin ja niiden bioprosesseihin, erityisesti ilmakehän ja ekosysteemien välisiin vuorovaikutuksiin. Opetus se antaa hyvät valmiudet biologisten vaikutusten tutkimustehtäviin yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa sekä toimimiseen ympäristövalvonnan johtavissa asiantuntijatehtävissä.
Syventävissä opinnoissa suurin osa opetuksesta tapahtuu englannin kielellä. Mikäli opintojaksokuvauksessa on suorituskielenä mainittu myös suomi, opiskelija voi suorittaa tentin tai osan siitä suomeksi, vaikka luennot ja muu opetusmateriaali ovat englanniksi. Englanninkielisissä maisteriohjelmissa opiskelevat suorittavat tenttinsä ja muut kurssiin kuuluvat opintosuoritukset aina englanniksi. Opinnäytetöiden kieli on määritelty mm. tiedekunnan pysyväismääräyksissä (11 §), mistä voi perustellusta syystä poiketa oppiaineen vastuuhenkilön kirjallisella luvalla.
Tutkintorakenteet
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinto, pääaine biologia, (180 op)
LuK-tutkinnon saavuttamiseksi opiskelijan on suoritettava opetussuunnitelman mukaisesti 180 opintopisteen laajuiset opinnot, joihin sisältyy:
- Ympäristötieteen ja biologian perusopinnot (30 op) sekä biologian aineopinnot (50 op, paitsi aineenopettajakoulutuksessa 40 op), sekä erikoistavat aineopinnot (20 op, paitsi aineenopettajakoulutuksessa) yhteensä 90 op (aineenopettajakoulutuksessa 70 op). Kandidaatintutkielma ja kirjallinen kypsyysnäyte sisältyvät pääaineen aineopintoihin.
- Kahdessa sivuaineessa perusopinnot (2 x 25 op) tai ympäristötieteiden aineopinnot ja yhdessä sivuaineessa perusopinnot (30 + 25 op tai yhdessä sivuaineessa perus- ja aineopinnot (60 op).
- Kieli- ja viestintäopinnot, yhteensä 10 op (toinen kotimainen kieli 3 op, vieras kieli 2 op ja viestintä 4 op, Biologian tiedonhaku 1 op).
- Menetelmäopinnot ja opintojen ohjaus, yhteensä vähintään 14 op; Menetelmäopinnot (Kemian perusteet A ja B, 6 op, Tilastotieteen johdantokurssi 3 op ja Taulukkolaskennan perusteet ympäristö- ja biotieteilijöille 1 op, Laboratorio- ja kemikaaliturvallisuus 1 op) sekä HOPS-opinnot 3-5 op (Orientaatio yliopisto-opintoihin 1 op, HOPS-työskentely kandidaatin tutkinnossa 1 op, Biologin urakurssi 1-3 op)
Filosofian maisterin tutkinto, pääaine biologia (120 op)
FM-tutkinnon saavuttamiseksi opiskelijan on suoritettava opetussuunnitelman mukaisesti 120 opintopisteen laajuiset opinnot, joihin sisältyy:
- Biologian syventävät opinnot (vähintään 80 op, paitsi aineenopettajakoulutuksessa vähintään 60 op)
• pro gradu -tutkielma (40 op, paitsi aineenopettajilla joko 20 tai 40 op) ja kypsyysnäyte sisältyvät pääaineen syventäviin opintoihin. - Sivuaineiden täydentäminen
• Kandidaatin ja maisterin tutkinnoissa tulee suorittaa yhteensä kahdet perusopinnot (2 x 25 op) tai yhdet perus- ja aineopinnot (60 op) sivuaineessa.
• Aineenopettajiksi valmistuvien on täydennettävä sivuaineopintoja niin, että kandidaatin ja maisterin tutkinnot yhteensä sisältävät toisen opetettavan aineen opinnot ja opettajan pedagogiset opinnot (perus- ja aineopinnot 60 op). Opiskelija voi erityisestä syystä korvata toisen opetettavan aineen opinnot jonkin muun oppiaineen perus- ja aineopinnoilla (60 op). Perusopetuksen ja lukion opetusvirkojen kelpoisuusvaatimuksista on säädetty asetuksella (A865/2005, 1.12.2005). - Kieli- ja viestintäopinnot, vähintään 2 op (vieras kieli)
- HOPS-opinnot 1 op
- Muut opinnot siten, että 120 op täyttyy
Biologian perustutkintojen sisällöt on esitetty Ympäristö- ja biotieteiden laitoksen Peppi-oppaassa.
Opintojen ohjaus ja henkilökohtainen opintosuunnitelma (HOPS)
Yliopisto-opiskelu on itsenäistä. Opiskelija päättää, mitä tavoittelee opinnoistaan, mitä aikoo opiskella ja missä aikataulussa. LuK-tutkinto on suunniteltu suoritettavaksi kolmen vuoden aikana, jota varten opiskelija laatii omia tavoitteitaan tukevan henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa (HOPS) ensimmäisen opiskeluvuoden aikana. HOPS lähetetään kommentoitavaksi ja hyväksyttäväksi oman vuosikurssin HOPS-ohjaajalle, joka hyväksyy suunnitelman osana HOPS-opintojaksoa, jonka jälkeen sitä päivitetään opintojen edetessä. Opintojen alussa opiskelija osallistuu yliopiston yhteiseen orientaatiokoulutukseen sekä pääaineen omaan HOPS-koulutukseen ja uraopintoihin, joissa perehdytään mm. yleisesti yliopisto-opiskeluun, biologian opetussuunnitelmaan, opintojen suunnitteluun ja biologian tutkimukseen, ammatteihin ja työelämään. Vertaistuutorit auttavat uusia opiskelijoita orientoitumaan opintoihin. Viimeistään neljännen lukuvuoden alussa opiskelija tekee maisteritutkinnon kattavan HOPSin. Oppiainetuutorit antavat tarvittaessa neuvoja. Ennen tutkintojen hakemista päivitetyt ja haettavien tutkintojen mukaiset HOPSit tulee hyväksyttää oppiaineen vastuuhenkilöllä.
Osaamisen tunnustamisella (OT) tarkoitetaan menettelyjä, joilla opiskelijan osaaminen voidaan arvioida ja hyväksyä osana opintoja. Yliopistossa suoritettavaan tutkintoon voidaan hyväksi lukea sekä aiemmin suoritettuja opintoja että muulla tavoin hankittua osaamista. Hyväksi lukeminen edellyttää, että hyväksi luettavat opinnot tai muuten hankittu osaaminen vastaavat tutkinnolle ja sen osille asetettuja osaamistavoitteita (opintojohtosääntö, 39 §). Opintojaksojen mahdolliset korvaavuudet tulee hyväksyttää ennen niiden kirjaamista oppiaineen OT-vastaavalla. Osaamisen tunnustamisessa noudatetaan 1.8.2022 alkaen akateemisen rehtorin päätöstä Osaamisen tunnustamisen yleiset periaatteet (9.5.2021) ja Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnan pysyväismääräyksiä (17 §).
Sivuaineopiskelijan ohjauksesta löytyy lisätietoja Biologian opintoyhteisöstä.
Jatkuvan oppijan opinto-oikeudella opiskelevalle on vapaasti valittavissa ympäristötieteen ja biologian perusopintojen kokonaisuus sivuaineopiskelijalle (30 op) ja biologian aineopinnot sivuaineopiskelijalle (30 op), sekä hydrobiologian (25 op) että biokemian (27 op) perusopinnot. Pääaineesta valmistunut opiskelija voi suorittaa myös erikoistaviin aineopintoihin ja syventäviin opintoihin kuuluvia opintojaksoja. Ympäristötieteen ja biologian erikoistaville ja syventäville opintojaksoille osallistuttaessa odotetaan edeltäviä kandidaattiopintoja vastaavaa tieto- ja taitotasoa.
Opintoja ja tutkintoja koskevia määräyksiä
Opintojaksoille ilmoittautuminen, niiden toteutus ja kuulustelut
Biologian pääaineessa luennot ja harjoitukset pidetään tiiviinä kokonaisuuksina. Opintojaksot toteutetaan lähi-, etä- tai hybridiopetuksena. Ne sisältävät luentoja, laskuharjoituksia, seminaareja, harjoitustöitä laboratoriossa, maastossa tai työpaikoilla. Opetuksen tarkemmat toteutustavat ja opetuksen ajankohdat löytyvät Peppi-järjestelmästä.
Opiskelijan on ilmoittauduttava opintojaksolle vähintään 2 viikkoa ennen sen alkua PeppiHOPSin kautta. Opintojaksojen päätteeksi järjestetään kolme kuulustelutilaisuutta, joista viimeinen on useimmiten laitoksen yleisenä tenttipäivänä. Tentteihin on ilmoittauduttava 10 päivää ennen tenttiä. Tenttipäivät ilmoitetaan Peppi-järjestelmässä.
Valinnaiset opintojaksot järjestetään vain, jos niille osallistuu vähintään 10 opiskelijaa. Jos ilmoittautuneita on vähemmän, voidaan opintojakso perustelluista syistä toteuttaa eri opetustekniikoilla (esim. kirjatentit, esseet, itseopiskelumateriaalit tai muut itsenäiset tehtävät). Opintokokonaisuuksien pakolliset opintojaksot järjestetään, vaikka ilmoittautuneita olisi vähemmän kuin edellä on määritelty. Kaikkia opintojaksoja ei tarjota joka lukuvuosi.
Opiskelija voi ilmoittautua syventävien opintojen kursseille vasta, kun kandidaatintutkielma on jätetty arvosteltavaksi.
Opintojen arvostelu
Yksittäisen opintojakson arvostelu:
Tentistä ja/tai tehtävistä saatujen pisteiden summa määrää numeron seuraavasti: Kun suorituksesta pisteet ovat vähintään 50 % maksimista, niin arvosana on 1; 60 % maksimista arvosana on 2; 70 % maksimista arvosana on 3; 80 % maksimista arvosana on 4; 90 % maksimista arvosana on 5.
Opintokokonaisuuksien arvostelu:
Perus- ja aineopintojen sekä erikoistavien aineopintojen opintokokonaisuuksien arvostelussa otetaan huomioon kaikki numeerisesti arvostellut opintojaksot ja arvosanat määräytyvät opintopisteillä painotetun keskiarvon mukaisesti. Kandidaatin tutkielman arvosanaa ei oteta mukaan aineopintojen arvosanan laskentaan.
Syventävien opintojen kokonaisuuden arvosana on syventävien opintojaksojen numeerisesti arvosteltujen opintojen arvosanojen opintopisteillä painotettu keskiarvo. Pro gradu -tutkielman arvosanaa ei oteta mukaan pääaineen syventävien opintojen arvosanan laskentaan. Mikäli opintokokonaisuuden opintopistelaajuudesta yli puolet on arvosteltu hyväksytty/hylätty -asteikolla, myös kokonaisuus arvostellaan hyväksytty/hylätty.
Harjoittelu ja opiskelijavaihto
Tutkintoihin voidaan sisällyttää harkinnan mukaisesti työharjoittelua kotimaassa tai ulkomailla. Harjoittelun voi sisällyttää joko muihin opintoihin tai biologian syventäviin opintoihin. Syventävien opintojen harjoittelun tulee kestää vähintään kaksi kuukautta ja liittyä biologian alaan. Harjoittelusta antaa tarkempia tietoja laitoksen harjoitteluvastaava. Kansainväliseen harjoitteluun voi hakeutua useissa eri harjoittelu- ja vaihto-ohjelmissa. Tarkempia tietoja opiskelijavaihto-ohjelmista ja kansainvälisestä harjoittelusta antavat opinto- ja opetuspalveluiden kansainvälisten asiain koordinaattori ja pääaineen kv-yhteyshenkilö. Asiasta järjestetään myös useita tiedotustilaisuuksia vuosittain. Lisätietoja harjoittelusta löytyy Biologian opintoyhteisöstä ja opintojaksokuvauksista.
Siirtymämääräykset
Ennen 1.8.2023 opintonsa aloittaneet opiskelijat suorittavat opintonsa aloitusvuotensa tai lukuvuoden 2023–24 opetussuunnitelman mukaisesti. Perustutkinto-opintojen opintojaksoissa tapahtuneet muutokset siirtymäsääntöineen on kuvattu alla olevassa taulukossa. Ennen 1.8.2023 aloittaneet opiskelijat suorittavat opintonsa siirtymämääräykset huomioiden. Ne muuttuneet opintojaksot, jotka opiskelijalla on suorittamatta, on lisättävä Peppi-järjestelmässä HOPSiin ja niitä vastaavat vanhat opintojaksot on poistettava HOPSista. HOPS-ohjaajilta saa lisätietoa HOPSin järjestämisestä.
Biokemian perusopintojen kokonaisuus on muuttunut lukuvuodelle 2022-23. Biokemian perusopintojen sivuaineen opinnot aloittaneet opiskelijat suorittavat opintonsa aloitusvuotensa tai lukuvuoden 2023–24 opetussuunnitelman mukaisesti. Jos opiskelija on suorittanut Biokemian kokonaisuuden edellisen (2021-22) tutkintorakenteen mukaisen kurssin 3124106 Bioinformatiikka (3 op), hänelle kirjataan Biokemian perusopintojen kokonaisuus 25 op laajuisena lv. 2021-22 OPSin mukaisesti. Aiemmista opintokokonaisuuden muutoksista määrätään v. 2021-22 OPSissa.
Koonnit opetussuunnitelmaan sisältyvistä Biologian ja Ympäristötieteen oppiaineiden järjestämien opintojaksojen muutoksista ja Biokemian perusopintojen sivuaineen (27 op) opintojaksojen muutoksista on esitetty erillisinä taulukkoina (taulukko YmpBio ja taulukko Biokemia).
Englanninkielinen maisteriohjelma
Biologiassa voi opiskella myös kansainvälisessä maisteriohjelmassa, MDP in Biology of Environmental Change , Joensuu (BEC, avautuu uuteen välilehteen); MDP in Environmental Health and Technology, Kuopio (avautuu uuteen välilehteen); MDP in Environmental and Ecosystem Ecology, Kuopio (avautuu uuteen välilähteen).
Englanninkielisten maisteriohjelmien sisällöt on kuvattu yksityiskohtaisesti Peppi-oppaassa kohdassa Master's Degrees in English.
Opetussuunnitelma 2024-25
Fysiikan ja matematiikan laitoksella voi opiskella fysikaalisia tieteitä joko fysiikan opettajaksi tai fotoniikan diplomi-insinööriksi. Myös laitoksen tutkimustoiminta suuntautuu sekä fotoniikkaan että didaktiseen fysiikkaan, joten molemmat koulutukset perustuvat ajantasaiseen ja laadukkaaseen tutkimukseen.
Fysiikan aineenopettajakoulutukseen kuuluu pakollisena aineenopettajien pedagogisten opintojen 60 opintopisteen kokonaisuus. Valmistuttuaan opiskelija on pätevä työskentelemään esimerkiksi peruskoulun tai lukion aineenopettajana. Aineenopettajan ja luokanopettajan koulutuksessa opiskellaan lisäksi 60 opintopisteen laajuiset perusopetuksessa opetettavien aineiden ja aihekokonaisuuksien monialaiset opinnot. Nämä opinnot antavat pätevyyden työskennellä myös alakoulussa luokanopettajana. Aineenopettajilla tulee olla valmistuessaan pätevyys opettaa fysiikan lisäksi myös toista oppiainetta. Tämä vaatii 60 opintopisteen laajuiset sivuaineopinnot. Myös aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelmasta valmistuville suositellaan toisen opetettavan aineen opetuspätevyyden hankkimista.
Tyypillisin sivuaine on matematiikka, mutta myös kemia on työllistymisen näkökulmasta hyödyllinen sivuaine.
Kandidaatin tutkinnossa opiskellaan laaja-alaisesti fysiikan eri osa-alueita, mutta maisterivaiheessa opettajalinjalaiset keskittyvät koulumaailmassa tarvittavaan didaktiseen fysiikkaan. Yhdessä opetusharjoittelujen ja muiden pedagogisten opintojen kanssa opettajien tarpeisiin räätälöidyt fysiikan opinnot antavat erinomaiset valmiudet toimia erilaisissa opetustehtävissä.
Fysiikan ja matematiikan laitoksen perinteinen fyysikkokoulutus muuttui fotoniikan diplomiinsinöörikoulutukseksi syksyllä 2023. Tekniikan kandidaatin tutkinto koostuu pääasiassa fysiikan, matematiikan ja ohjelmoinnin kursseista, jotka käymällä opiskelija saa riittävät pohjatiedot ylemmän diplomi-insinöörin tutkinnon suorittamiseen. Tutkintoon voi kuitenkin sisällyttää myös omien urasuunnitelmien mukaisia opintoja.
Diplomi-insinöörivaiheessa opiskelija voi suunnata omaa osaamistaan sekä sivu- että pääaineen kurssivalinnoilla fotoniikan eri osa-alueille kuten optisten systeemien suunnitteluun, optisten komponenttien valmistamiseen, spektrikuvantamiseen, mittalaiteteknologiaan, fotoniikan yritystoimintaan tai laskennalliseen fotoniikkaan. Diplomi-insinöörin tutkinto antaa valmiudet työskennellä sekä yrityksissä että tutkimuslaitoksissa, tai jatkaa opintoja tohtorin tutkintoon.
Tutkintojen osaamistavoitteet
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinto (180 op)
Fysiikan aineenopettaja / Fysiikan aineenopettaja ja luokanopettaja
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon suoritettuaan opiskelija hallitsee kattavasti fysiikan eri osa-alueiden tietoa ja kokeellisen työskentelyn taitoja. Opiskelijalla on valmiudet tieteelliseen ajatteluun ja hänellä on riittävät kieli- ja viestintätaidot sekä hyvät edellytykset ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamiseen. Koulutus perustuu tutkimukseen ja koulutusalojen ammatillisiin käytänteisiin.
Fysiikan aineenopettajan koulutusohjelman opiskelijat suorittavat pääaineen ja toisen opetettavan aineen lisäksi aineenopettajan pedagogisten opintojen perusopinnot. Aineenopettajaopiskelijalla on pedagogisten tietojen ja taitojen perustuntemus, ja hän osaa keskustella opettajan työhön liittyvistä yleisluontoisista kysymyksistä.
Fysiikan aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelmassa opiskellaan perusopetuksessa opetettavien aineiden ja aihekokonaisuuksien monialaiset opinnot. Ylemmän tutkinnon suoritettuaan tämä kokonaisuus yhdessä aineenopettajan pedagogisten opintojen kanssa antaa opiskelijalle luokanopettajan kelpoisuuden.
Filosofian maisterin tutkinto (120 op)
Fysiikan aineenopettaja / Fysiikan aineenopettaja ja luokanopettaja
Filosofian maisterin tutkinto antaa fysiikan aineenopettajaksi opiskelevalle hyvät tiedot ja taidot fysiikassa sekä hyvät viestintä- ja kielitaidot. Aineenopettajan pedagogiset opinnot yhdessä muiden tutkintoon kuuluvien opintojen kanssa antavat kelpoisuuden opettaa peruskoulussa ja lukiossa. Koulutus perustuu korkeatasoiseen didaktisen fysiikan tutkimukseen. Filosofian maisterin tutkinto antaa valmiudet opettajan tieteelliseen jatkokoulutukseen.
Filosofian maisterin tutkinnon suoritettuaan opiskelija osaa toimia fysiikanopettajana eri kouluasteilla. Hän on fysiikan ja opetuksen asiantuntija ja pystyy työskentelemään erilaisissa fysiikan opetuksen alan tehtävissä yhteiskunnassa. Opiskelija osaa soveltaa, analysoida, arvioida ja luoda fysiikan ja sen oppimisen tietoa työssään. Opiskelija osaa hyödyntää fysiikan opetukseen ja oppimiseen liittyvää tutkimusta ja toimia erilaisissa oppimisympäristöissä
vuorovaikutteisesti.
Fysiikan aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelman suorittaneet opiskelijat ovat sisällyttäneet opintoihinsa perusopetuksessa opetettavien aineiden ja aihekokonaisuuksien opinnot. Ylemmän tutkinnon suoritettuaan kyseinen kokonaisuus yhdessä aineenopettajan pedagogisten opintojen kanssa antaa opiskelijalle luokanopettajan kelpoisuuden.
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinto (180 op)
Fyysikko
Opiskelijat, joiden opiskeluoikeus luonnontieteiden kandidaatti + filosofian maisteri, fyysikko -koulutukseen on tullut voimaan 1.8.2022 tai ennen sitä, saavat suorittaa luonnontieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkinnot 31.7.2029 saakka.
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon suoritettuaan opiskelija hallitsee kattavasti fysiikan eri osa-alueiden tietoa ja kokeellisen työskentelyn taitoja. Opiskelijalla on valmiudet tieteelliseen ajatteluun ja hänellä on riittävät kieli- ja viestintätaidot. Yhdessä matematiikan osaamisen kanssa nämä antavat edellytykset ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamiseen.
Tutkinnon suoritettuaan opiskelija hallitsee tieteellisen kirjoittamisen perusteet ja osaa työskennellä kokeellisesti etenkin valon mittaamiseen liittyvissä tehtävissä. Opiskelija ymmärtää mittalaitteiden toimintaa ja mittauksiin liittyviä epätarkkuuksia ja virheitä.
Filosofian maisterin tutkinto (120 op)
Fyysikko
Opiskelijat, joiden opiskeluoikeus Fyysikko -filosofian maisterikoulutuksiin on tullut voimaan 1.8.2022 tai ennen sitä, saavat suorittaa filosofian maisterin tutkinnot loppuun 31.7.2026 saakka.
Filosofian maisterin tutkinnon tavoitteena on antaa opiskelijalle hyvä tietämys modernista optiikasta ja fotoniikasta sekä teoreettisella että kokeellisella tasolla. Tämä tarkoittaa kykyä ymmärtää optisia ilmiöitä, optisten systeemien suunnittelu- ja analysointimenetelmiä, sekä valonkulkua ohjaavien rakenteiden valmistusmenetelmiä ja kykyä osallistua oman alansa tieteelliseen viestintään. Nämä taidot yhdessä antavat valmiudet työskennellä fotoniikan alan yrityksissä asiantuntija- ja suunnittelutehtävissä ja ne antavat myös valmiudet fotoniikan alan jatko-opintoihin. Opetus perustuu laitoksella toteutettavaan korkeatasoiseen fotoniikan tutkimukseen.
Tekniikan kandidaatin tutkinto (180 op)
Fotoniikka
Tekniikan kandidaatin tutkinnon suoritettuaan opiskelija hallitsee kattavasti fysiikan eri osa-alueiden tietoa ja kokeellisen työskentelyn taitoja. Opiskelijalla on valmiudet tieteelliseen ajatteluun ja hänellä on riittävät kieli- ja viestintätaidot. Yhdessä matematiikan ja ohjelmoinnin osaamisen kanssa nämä antavat edellytykset ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamiseen.
Tutkinnon suoritettuaan opiskelija hallitsee tieteellisen kirjoittamisen perusteet ja osaa työskennellä kokeellisesti etenkin valon mittaamiseen liittyvissä tehtävissä. Opiskelija ymmärtää mittalaitteiden toimintaa ja mittauksiin liittyviä epätarkkuuksia ja virheitä. Opiskelija tuntee fotoniikan alan yritystoimintaa sekä liiketoiminnan perusteita.
Diplomi-insinöörin tutkinto (120 op)
Fotoniikka
Diplomi-insinöörin tutkinnon tavoitteena on antaa opiskelijalle hyvä tietämys modernista optiikasta ja fotoniikasta sekä teoreettisella että kokeellisella tasolla. Tämä tarkoittaa kykyä ymmärtää optisia ilmiöitä, optisten systeemien suunnittelu- ja analysointimenetelmiä, sekä valonkulkua ohjaavien rakenteiden valmistusmenetelmiä ja kykyä osallistua oman alansa tieteelliseen viestintään. Nämä tiedot ja taidot antavat valmiudet fotoniikan alan jatko-opintoihin.
Opiskelija tuntee erilaisissa fotoniikan sovelluksissa käytettävät teknologiat, joten hän pystyy työskentelemään fotoniikan alan yrityksissä johto-, asiantuntija- ja suunnittelutehtävissä. Lisäksi opiskelija hallitsee muut työelämässä tarvittavat taidot, kuten työyhteisössä toimimisen, liiketoiminnan perusteet ja projektien hallinnan.
Tutkintorakenteet
Fysiikan koulutusten tutkintorakenteet (LuK ja FM/ TkK ja DI) on kuvattu yksityiskohtaisesti Fysiikan ja matematiikan laitoksen Peppi-oppaassa (avautuu uuteen välilehteen).
Opintolinjan vaihto
Mikäli opiskelija haluaa vaihtaa luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon jälkeen opintolinjaansa fyysikkolinjalta opettajalinjalle, edellytetään häneltä täydentävinä opintoina kurssien ’Laboratoriotyöskentelyn perusteet opettajille’, ’Kokeellinen koulufysiikka’ ja ’Tutkimusperustaisen fysiikan opetuksen perusteet’ suorittamista.
Mikäli opiskelija vaihtaa pääaineensa fysiikkaan tai tulee uutena opiskelijana Itä-Suomen yliopistoon tavoitteenaan suorittaa filosofian maisterin tutkinto fysiikasta, häneltä edellytetään aiemmin suoritetut fysiikan perus- ja aineopinnot tai näitä vastaava opintokokonaisuus; muussa tapauksessa häneltä voidaan edellyttää täydentäviä opintoja. Täydentävistä opinnoista päätetään henkilökohtaista opintosuunnitelmaa laadittaessa.
Englanninkieliset maisteriohjelmat
Fotoniikassa on neljä kansainvälistä maisteriohjelmaa (120 op):
- Master’s Degree Programme in Photonics (avautuu uuteen välilehteen)
- Erasmus Mundus Joint Master's Degree in Intelligent Photonics for Security Reliability Sustainability and Safety (iPSRS) (avautuu uuteen välilehteen)
Maisteriohjelmista tarkempaa tietoa löydät fysiikan ja matematiikan laitoksen verkkosivuilta (avautuu uuteen välilehteen) ja Pepistä. Englanninkielisten maisteriohjelmien sisällöt on kuvattu yksityiskohtaisesti Peppi-oppaassa kohdassa Master's Degrees in English.
Opetussuunnitelma 2024-2025, Kemia
Kemiassa voidaan suorittaa luonnontieteiden kandidaatin (LuK), filosofian maisterin (FM), filosofian lisensiaatin (FL) sekä filosofian tohtorin (FT) tutkintoja. Laitoksella toimii englanninkielinen maisteriohjelma, ”Master’s Degree Programme for Research Chemists”.
Kemian laitos on vahvasti suuntautunut tutkijakoulutukseen ja tutkimukseen. Laitoksella tehtävällä tutkimuksella ratkotaan maailmanlaajuisia ympäristöterveyteen, hyvinvointiin, turvalliseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon sekä kestävää kehitystä edistäviin materiaaleihin liittyviä kysymyksiä hakemalla uusia kemiaan perustuvia ratkaisuja ja parantamalla tuotteiden jalostusastetta. Laitoksen tutkimusprofiilin ytimessä ovat biotalouden ja biolääketieteen sovellukset, toiminnalliset materiaalit fotoniikassa, valontuotossa sekä energiasovelluksissa sekä polymerointi- ja ympäristökatalyyttien kehitys. Tutkimuksen ja uusien avausten lähtökohtana on vahva ja laadukas perustutkimus. Perustutkimuksessa tuotettua osaamista sovelletaan ja siirretään elinkeinoelämän käyttöön kansallisissa ja kansainvälisissä verkostoissa.
Kemian alalla voi suorittaa kemistin, kemian aineenopettajan tai kemian aineenopettajan ja luokanopettajan tutkinnot. Jokaisessa koulutusohjelmassa suoritetaan aluksi luonnontieteiden kandidaatin tutkinto (LuK, 180 op) ja sen jälkeen filosofian maisterin tutkinto (FM, 120 op). Tutkintojen pääaineena on kemia. Filosofian maisterin tutkinto antaa kelpoisuuden hakea filosofian tohtorin tutkintoon johtavaan koulutukseen. Filosofian tohtorilta vaadittavat opinnot on kuvattu Luonnontieteen, metsätieteen ja tekniikan tohtoriohjelman (LUMETO) opetussuunnitelmassa.
Perustutkinnot
Kemisti
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinto (180 op), kemisti
Kemian tutkimukseen sekä kemian alan ammatillisiin käytäntöihin perustuvan kandidaattitutkinnon suoritettuaan opiskelija
- tuntee kemian ja tutkintoon kuuluvien sivuaineiden tai niihin rinnastettavien kokonaisuuksien perusteet
- omaa valmiudet tieteelliseen ajatteluun ja tieteellisiin työskentelytapoihin
- omaa riittävän kieli-, viestintä- ja raportointitaidon
- omaa edellytykset ylempään korkeakoulututkintoon (FM) johtavaan koulutukseen ja jatkuvaan oppimiseen
- saa hakukelpoisuuden ylempään korkeakoulututkintoon (FM) johtavaan koulutukseen
Kemian kandidaattiopintoihin sisältyy mm. luentoja, laskuharjoituksia ja laboratoriotöitä. Kandidaattitutkintoa tukevat sivuaineet voi valita vapaasti Itä-Suomen yliopiston laajasta opetustarjonnasta. Suosittuja sivuaineita ovat olleet fysiikka, matematiikka, biologia, tietojenkäsittelytiede, biokemia, kauppatiede, oikeustiede ja ympäristötieteet.
Filosofian maisterin tutkinto (120 op), kemisti
Kemian maisterin tutkinto suoritetaan kandidaatin tutkinnon jälkeen. Tutkintoon saa opiskeluoikeuden joko yhteishaun kandidaatti + maisterihaussa tai yhteishaun maisterihaussa, jolloin opiskelijalla on jokin muualla suoritettu vähintään alempi korkeakoulututkinto taustalla. Suoraan maisteritutkintoon valitun opiskelijan täydentävät opinnot suunnitellaan heti kemian opintojen alkaessa.
Kemian tutkimukseen sekä kemian alan ammatillisiin käytäntöihin perustuvan ja kandidaattikoulutusta syventävän maisteritutkinnon suoritettuaan opiskelija
- tuntee syvällisesti valitsemiensa kemian moduulien osaamistavoitteet, mutta myös muita kemian osa-alueita, mikä mahdollistaa kokonaisvaltaisen alan kehityksen seuraamisen
- omaa valmiudet tieteellisen tiedon ja tieteellisten menetelmien soveltamiseen
- omaa hyvän kieli-, viestintä- ja raportointitaidon
- omaa edellytykset tieteelliseen jatkokoulutukseen ja jatkuvaan oppimiseen
- osaa toimia työelämässä oman alansa asiantuntijana ja kehittäjänä
Kemian opettaja
Kemian aineenopettajan koulutusohjelmaan hakeudutaan suoravalinnan kautta tai opintojen alkuvaiheessa Filosofisen tiedekunnan järjestämän erillisen hakumenettelyn kautta. Asetus opetustoimen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista (14.12.1998/986) määrittelee, että peruskoulun aineenopettajan on suoritettava maisterin tutkinto, kussakin opetettavassa aineessa vähintään 60 opintopisteen laajuiset aineenopettajan koulutukseen kuuluvat opetettavan aineen perus- ja aineopinnot sekä vähintään 60 opintopisteen laajuiset opettajan pedagogiset opinnot. Lukion aineenopettajan kelpoisuuden saadakseen on suoritettava maisterin tutkinnossa kemian syventävät opinnot 60 op.
Luonnontieteen kandidaatin tutkinto (180 op), kemian aineenopettaja
Kemian tutkimukseen sekä kemian alan ammatillisiin käytäntöihin perustuvan kandidaattitutkinnon
suoritettuaan opiskelija
- tuntee kemian ja tutkintoon kuuluvien sivuaineiden tai niihin rinnastettavien kokonaisuuksien perusteet
- omaa valmiudet tieteelliseen ajatteluun ja tieteellisiin työskentelytapoihin
- hallitsee perustiedot kemian opetusmenetelmistä ja kemian opettamisesta
- omaa riittävän kieli-, viestintä- ja raportointitaidon
- omaa edellytykset ylempään korkeakoulututkintoon (FM) johtavaan koulutukseen ja jatkuvaan
oppimiseen - saa hakukelpoisuuden ylempään korkeakoulututkintoon (FM) johtavaan koulutukseen
Kemian opettajan kandidaattiopintojen pääaineen opintoihin sisältyy luentoja, laskuharjoituksia ja laboratoriotöitä.
Kandidaattitutkintoa tukevat sivuaineet voi valita Itä-Suomen yliopiston laajasta opetustarjonnasta. Pakollisista aineenopettajan pedagogisista opinnoista kandidaattitutkintoon sisällytetään vähintään 25 op. Muiksi sivuaineopinnoiksi suositellaan fysiikan tai matematiikan aineenopettajan kelpoisuuden antavia opintoja. Myös muut Itä-Suomen yliopistossa tarjolla olevat opetettavat aineet ovat mahdollisia ja niistä kannattaa keskustella henkilökohtaista opintosuunnitelmaa tehtäessä.
Kemian aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelmassa suorittamalla sivuaineena Perusopetuksessa opetettavien aineiden ja aihekokonaisuuksien monialaiset opinnot (60 op) saa kelpoisuuden opettaa perusopetuksen alemmilla luokilla (1-6).
Filosofian maisterin tutkinto (120 op), kemian aineenopettaja
Kemian maisterin tutkinto suoritetaan kandidaatin tutkinnon jälkeen. Tutkintoon saa opinto-oikeuden joko yhteishaun kandidaatti + maisterihaussa tai yhteishaun maisterihaussa, jolloin opiskelijalla on jokin muualla suoritettu vähintään alempi korkeakoulututkinto taustalla. Suoraan maisteritutkintoon valitun opiskelijan täydentävät opinnot suunnitellaan heti kemian opintojen alkaessa.
Kemian tutkimukseen sekä kemian alan ammatillisiin käytäntöihin perustuvan ja kandidaattikoulutusta syventävän maisteritutkinnon suoritettuaan opiskelija
- tuntee syvällisesti erityisesti valitsemansa kemian erikoistumisalueen, mutta myös muut kemian osa-alueet, mikä mahdollistaa kokonaisvaltaisen alan kehityksen seuraamisen
- omaa valmiudet tieteellisen tiedon ja tieteellisten menetelmien soveltamiseen
- omaa hyvän kieli-, viestintä- ja raportointitaidon
- omaa edellytykset tieteelliseen jatkokoulutukseen ja jatkuvaan oppimiseen
- osaa toimia työelämässä oman alansa asiantuntijana ja kehittäjänä hallitsee kemian opetusmenetelmät
- saa kelpoisuuden toimia opettajana pääaineessa ja valitsemissaan sivuaineissa
Perustutkintojen sisällöt on esitetty Kemian laitoksen Peppi-oppaassa.
Siirtymäsäännöt
Siirtymäsäännöt on luotu takaamaan, että opintonsa jo aloittaneet opiskelijat voivat viedä opintonsa loppuun oman opintosuunnitelmansa mukaisesti. Siirtymäsäännöt ovat voimassa perusopinnoissa yhden lukuvuoden, aineopinnoissa kaksi lukuvuotta, ja syventävissä opinnoissa kolme lukuvuotta. Kemian kandidaatin ja maisterin opintoihin liittyviin siirtymäsääntöihin voit tutustua tästä.
Suunnitelma pääaineen opiskelijoiden ohjauksesta ja ohjauksen järjestämisestä
Kemian pääaineen opiskelijoiden opintojen ohjaus kandidaattiopintojen aikana alkaa tuutoroinnissa, jossa alustavasti suunnitellaan ensimmäisten viikkojen ohjelma, valitaan sopivat opintojaksot ja ilmoittaudutaan opetukseen Pepissä. Ensimmäisen vuoden aikana luodaan ja hyväksytään opiskelijoiden henkilökohtaiset opintosuunnitelmat (HOPS) Pepissä. Suunnitelmia päivitetään tarvittaessa kandidaattiopintojen aikana. Ennen valmistumista Pepissä luotu HOPS tarkistetaan ja suoritetut opintokokonaisuudet lukitaan.
Maisteriopintojen aikaisesta opiskelijoiden ohjauksesta huolehtii oman alan professori, jonka ohjauksessa luodaan Pepissä henkilökohtainen opintosuunnitelma. Suunnitelmaa päivitetään aina tarvittaessa. Ennen valmistumista Pepissä luotu HOPS tarkistetaan ja suoritetut opintokokonaisuudet lukitaan.
Kaikissa opintojen vaiheissa ohjauksen teknisenä tukena on kemian suunnittelija.
Tenttikäytännöt ja tentteihin ilmoittautuminen
Kandidaattiopintoihin kuuluvien kemian opintojen opetus- ja tenttikieli on suomi.
Osa syventävien opintojen opintojaksoista luennoidaan englannin kielellä. Opiskelija voi suorittaa kemian laitoksen järjestämän opintojakson tentin joko suomeksi tai englanniksi. Muiden yksiköiden järjestämien opintojaksojen tenttimismahdollisuuksista päättää kyseinen yksikkö tai opintojakson vastuuopettaja.
Opintojakson yhteydessä ilmoitettu oppimateriaali kattaa aiheen siten, että koko opintojakso tai pakollisia harjoituksia sisältävän opintojakson luento-osuus voidaan tarvittaessa suorittaa kirjatentillä. Oppimateriaalin lainaus on keskitetty pääkirjastoon. Muusta opintojaksoa tukevasta kirjallisuudesta saa tietoja ko. opintojakson alussa.
Kemian perus- ja aineopintojen opintojaksot on mahdollista suorittaa välikokeilla opintojakson toteutuksen yhteydessä tai lopputentillä muuna ilmoitettuna tenttipäivänä. Opintojaksosta riippuen välikokeita on yksi tai useampi, ja niihin voivat osallistua ilman erillistä tenttiin ilmoittautumista vain ko. toteutukseen ilmoittautuneet. Ilmoittautuminen opintojaksojen toteutuksiin ja tentteihin tapahtuu Pepissä. Jokaiselle perus- ja aineopintojen opintojaksoille on lisäksi varattu yksi tai kaksi muuta tenttipäivää vuodessa.
Syventävien opintojen opintojaksojen jälkeen järjestetään kaksi (2) tenttiä seuraavan puolen vuoden aikana. Uusintaan on aina pakollinen ilmoittautuminen.
Tenttipäivät, ajat ja salit ilmoitetaan Pepissä. Muihin tentteihin ja syventävien opintojen uusintoihin ilmoittaudutaan viimeistään 7 päivää aikaisemmin Pepissä. Tentit alkavat tasatunnein, ellei muuta ole ilmoitettu. Tenttiaikatauluun liittyvissä erityisissä kysymyksissä voi ottaa yhteyttä opintojakson vastuuopettajaan.
Osaamisen tunnustaminen
Osaamisen tunnustamisella tarkoitetaan yleisemmin aikaisemmin suoritettujen opintojen hyväksilukemista suoritettavaan tutkintoon aikaisemmin suoritetuista korkeakouluopinnoista tai korkeakoulututkinnoista. Kemian laitoksella hyväksiluvuissa noudatetaan yliopiston johdon ja tiedekunnan antamia päätöksiä ja ohjeistuksia asiasta. Toisen asteen tutkinnoista hyväksiluvuissa huomioidaan aikaisemmin suoritettu soveltuva Laboratorioalan tutkinto. Hyväksilukuja haetaan sähköisesti Kamun oheistuksen mukaisesti ja hyväksiluvut kirjataan Peppiin tehdyn päätöksen perusteella.
Kemian laitoksen pääaineopiskelijat voivat hyväksilukea täysimittaisesta puolustusvoimien johtajakoulutuksesta 6 op osaksi kandidaatin- tai maisterinopintojaan.
Valintakoekurssilla kemiaan opiskeluoikeuden saaneille opiskelijoille hyväksiluetaan valintakoekurssilla suoritettu opintojakso tutkinto-opintoihin.
Kemian harjoittelu
Kemian harjoittelu on vapaavalintainen opintojakso kemistin opinnoissa. Harjoittelussa työskennellään käytännön töissä kemian alan yrityksessä tai muussa yhteistyötahossa. Harjoittelulla pyritään lähentämään koulutusta ja työelämää sekä edistämään valmistumisen jälkeistä työllistymistä. Harjoittelun yhtenä tarkoituksena on ohjata opiskelijaa suuntaamaan opintojaan uransa kannalta mielekkäällä tavalla. Ohjatun vähintään yhden (1) kuukauden työjakson jälkeen opiskelija laatii harjoittelukertomuksen. Vastuuopettaja hyväksyy harjoittelupaikan ennen harjoittelun aloittamista. Kemian harjoittelu voidaan suorittaa joko kandidaatti- tai maisteritutkintoon.
Kemian opettajaopiskelijat suorittavat opetusharjoittelut pakollisena osana Aineenopettajan pedagogisia opintoja.
Kansainvälinen vaihto
Kemian opiskelijoilla on mahdollisuus lähteä kansainväliseen vaihtoon useissa erilaisissa vaihto-ohjelmissa (mm. Erasmus+, Nordplus, kahdenväliset sopimukset). Vaihdon suunnittelu kannattaa aloittaa noin vuotta ennen aiottua lähtöä, ja jo alkuvaiheessa on hyvä ottaa yhteyttä laitoksen kv-koordinaattoriin. Suunnitteluvaiheessa on tärkeää pohtia kohdemaan ja -yliopiston lisäksi muun muassa vaihdon ajoitusta ja kestoa, rahoitusta ja opiskelukieltä, ja perehtyä KAMU:n vaihto-opiskelua ja kansainvälistymistä käsittelevään osioon. Vaihtoon hakemiseen ja sähköisiin hakujärjestelmiin liittyvissä kysymyksissä auttaa myös kansainväliset liikkuvuuspalvelut (international@uef.fi).
Jatkuva oppiminen
Maisterin tutkinnon suorittamisen jälkeen opiskelijalla on mahdollisuus alumniopiskeluoikeudella suorittaa yliopiston opintoja vapaan sivuaineoikeuden mukaisesti tai suorittaa loppuun sivuaineopintoja, joihin on saanut sivuaineoikeuden tutkinnon suorittamisen aikana. Alumniopiskeluoikeuden voi pyytää tutkintotodistushakemuksen yhteydessä. Lisätietoja ja tarkempaa ohjeistusta Jatkuvan oppijan opinto-oikeudesta löytyy Kamusta.
Kemian opintojen ja opintokokonaisuuksien arviointi
Kemian opintojaksojen arviointiperusteet ja opintojaksoilla käytettävät arvosana-asteikot on kuvattu Pepin opintojaksojen kuvauksissa. Opintokokonaisuus tai syventävien opintojen moduuli arvostellaan siihen kuuluvien numeerisesti arvosteltujen opintojaksojen arvosanojen opintopistemäärillä painotettuna keskiarvona. Kemistin syventävien opintojen kokonaisuudessa suoritettujen moduulien arvosanat painottuvat kokonaisuusarvosanan laskemisessa. Hyväksytty -arvosanalla arvosteltuja opintojaksoja sekä tutkielmia ei oteta huomioon loppuarvosanaa laskettaessa. Jos johonkin opintokokonaisuuteen/moduuliin kuuluvista opinnoista yli puolet opintopistemäärästä on arvosteltu tai hyväksiluettu arvosanalla hyväksytty, kokonaisuuden arvosanaksi tulee hyväksytty. Mikäli opiskelija ei suorita moduuleja syventävien opintojen kokonaisuuteen, kokonaisuuden arvosana lasketaan numeerisesti arvosteltujen opintojaksojen arvosanojen opintopistemäärillä painotettuna keskiarvona.
Kemian opettajan syventävien opintojen kokonaisuuden arvosanassa painottuu opettajilta vaadittavan pakollisen moduulin arvosana.
Kemian opintokokonaisuuksiin vaadittavien opintojen ollessa suoritettu tai viimeistään ennen valmistumista, opiskelijan tulee ottaa yhteyttä kemian laitoksen suunnittelijaan opintokokonaisuusmerkinnän saamiseksi.
Kemian sivuaineopinnot
Kemian sivuaineopintojen ajoitussuunnitelman löydät Peppi-oppaasta. Ajoitussuunnitelma on suunniteltu tutkintoon johtavassa koulutuksessa olevalle sivuaineopiskelijalle, joka suorittaa kemiassa perus- ja aineopintojen sivuainekokonaisuuden. Suositeltu suoritusaika viittaa aikaan, jolloin kemia sivuaineena aloitetaan. Mikäli opiskelija suorittaa kokonaisuutta/kokonaisuuksia alumniopiskeluoikeudella tai avoimen yliopiston kautta, voi suositeltu suoritusaikataulu poiketa alla olevasta. Opintojakson kuvauksessa on erikseen ilmoitettu, mikäli opintojaksolle osallistumisen edellytyksenä on pohjatietoja antavan opintojakson suorittaminen. Poikkeustapauksissa voi olla yhteyksissä opintojakson vastuuopettajaan.
Alumniopiskeluoikeus
Maisterin tutkinnon suorittamisen jälkeen opiskelijalla on mahdollisuus suorittaa alumniopiskeluoikeudella yliopiston opintoja vapaan sivuaineoikeuden mukaisesti tai suorittaa loppuun sivuaineopintoja, joihin on saanut sivuaineoikeuden tutkinnon suorittamisen aikana. Alumniopiskeluoikeuden voi aktivoida ilmoittautumalla opintopalveluiden asiakastiskillä opiskelijaksi tai hakea alumniopiskeluoikeutta tutkinnonhaun yhteydessä. Lisätietoja ja tarkempaa ohjeistusta asiasta löytyy Kamusta.
Englanninkielinen maisteriohjelma
Kemiassa opintotarjotaan kuuluu kansainvälinen maisteriohjelma Master's Degree Programme for Research Chemists (avautuu uuteen välilehteen). Englanninkielisten maisteriohjelmien sisällöt on kuvattu yksityiskohtaisesti Peppi-oppaassa kohdassa Master's Degrees in English.
Opetussuunnitelma 2024-2025
Kestävissä teknologioissa ratkotaan maailmanlaajuisia ympäristöterveyteen, hyvinvointiin, turvalliseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon sekä kestävää kehitystä edistäviin materiaaleihin liittyviä kysymyksiä. Laajaa kestävyyshaasteiden kenttää lähestytään tunnistamalla ja hakemalla uusiin teknologioihin perustuvia ratkaisuja ja kehittämällä luonnonvarojen kestävää jalostusta ja tuotteiden laatua sekä kustannuskilpailukykyä. Tutkimusprofiilin ytimessä ovat kiertobiotalouden sovellukset, luonnonvarojen jalostus, teolliset tuotteet ja materiaalit sekä tietojohtaminen ja digitaaliset tuotteet. Tutkimusta ja koulutusta tuotetaan ja kehitetään yhdessä elinkeinoelämän kanssa kansallisissa ja kansainvälisissä verkostoissa.
Opintojen kandidaattivaihe tarjoaa yleisen osaamisperustan teknistieteellisten ongelmien ratkaisemiselle. Opinnot koostuvat luonnontieteiden, tietotekniikan ja materiaali- ja prosessitekniikan luentokursseista, laboratorioharjoituksista, työpajakursseja ja projektitöistä. Kandidaattiopintojen alussa painotus on kemian ja fysiikan sekä matematiikan opinnoissa sekä erilaisissa menetelmäkursseissa, joilla opitaan perusteita ohjelmoinnista, teollisuustaloudesta, johtamisesta, projektityöstä, energia-, materiaali- ja kemikaalituotteiden tuotannosta ja kierrätyksestä. Opintojaksoilla tutustutaan myös modernin teollisen tuotannon ja muotoilun prosesseihin ja niitä haastaviin kestävyysteemoihin kuten raaka-aineiden valintaan ilmastomuutokseen, teollisen tuotannon päästöihin, elinkaariarviointiin sekä tuoteominaisuuksiin. Opiskelijan valinnasta riippuen opinnot painottuvat joko materiaali ja tuotantoprosesseihin tai digitaalisten tuotteiden valmistuksen, teollisuuden digitalisaatioon ja ohjelmistotuotannon sisältöihin. Laaja avoin sivuainevalinta mahdollistaa tutkinnon suuntaamisen oman mielenkiinnon mukaan.
Tekniikan kandidaatin (TkK) tutkinnon suoritettuaan opiskelija voi jatkaa suorittamaan diplomi-insinöörin (DI) tutkintoa. Diplomi-insinööriopinnoissa korostuu opittujen tietojen monialainen yhdistäminen, projektityyppiset tuote- ja prosessikehittämisen harjoitustyöt yhdessä teollisuuskumppanien kanssa sekä käytännönläheisten teollisten ja teknisten ongelmien ratkaiseminen. Pääainekohtaisia syventäviä opintoja täydentävät data-analyysin ja tuotantotalouden kokonaisuudet. Koulutus tähtää monialaisten työelämävalmiuksien oppimiseen ja valmentaa valmistuvia diplomi-insinöörejä työelämän haasteisiin. DI-tutkinnon suorittaneet työskentelevät asiantuntijoina eri teollisuuden aloilla suunnittelu-, kehittämis- ja edistämistehtävissä sekä suunnittelijoina ja yrittäjinä. Opinnot antavat valmiudet myös monipuolisiin projekti- ja johtamistehtäviin kasvamiselle.
Diplomi-insinöörin tutkinto antaa kelpoisuuden tekniikan lisensiaatin (TkL) ja tekniikan tohtorin (TkT) tutkinnon suorittamiseen.
Opintojen ohjaus
Kestävien teknologioiden opiskelijoiden opintojen ohjaus kandidaattiopintojen aikana alkaa tutoroinnissa, jossa alustavasti suunnitellaan ensimmäisten viikkojen ohjelma, valitaan sopivat opintojaksot ja ilmoittaudutaan opetukseen Pepissä. Tavoitteena on luoda opiskelijoiden ensimmäisen vuoden opinto-ohjelma, perehtyä opetuksen järjestelyjen käytäntöihin, ilmoittaudutaan kursseille ja hyväksyä opiskelijoiden henkilökohtaiset opintosuunnitelmat (HOPS) Pepissä. Suunnitelmia päivitetään tarvittaessa kandidaattiopintojen aikana. Ennen kandidaatiksi valmistumista Pepissä luotu HOPS tarkistetaan ja suoritetut opintokokonaisuudet lukitaan. HOPS-ohjaajana toimii yliopistonlehtori Ville Nivalainen.
Diplomi-insinööriopintojen aikaisesta opiskelijoiden ohjauksesta huolehtii nimetty HOPS-ohjaaja, jonka ohjauksessa luodaan Pepissä henkilökohtainen opintosuunnitelma DI-tutkintoon johtaviin opintoihin. Suunnitelmaa päivitetään aina tarvittaessa. Ennen valmistumista Pepissä luotu HOPS tarkistetaan ja suoritetut opintokokonaisuudet lukitaan.
Kaikissa opintojen vaiheissa opiskelijan teknisenä tukena on tekniikan koulutussuunnittelija tai opetushenkilöstön edustaja.
Aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistaminen (OT)
Osaamisen tunnustamisella (OT) tarkoitetaan yleisemmin aikaisemmin suoritettujen opintojen hyväksilukemista suoritettavaan tutkintoon aikaisemmin suoritetuista korkeakouluopinnoista tai korkeakoulututkinnoista. Hyväksiluvuissa noudatetaan yliopiston johdon ja tiedekunnan antamia päätöksiä ja ohjeistuksia. Hyväksilukuja haetaan sähköisesti Kamun oheistuksen mukaisesti ja hyväksiluvut kirjataan Peppiin tehdyn päätöksen perusteella.
Kestävien teknologioiden hyväksilukuhakemukset lähetetään Pepissä koulutussuunnittelijalle (Pauliina Karvinen), joka ohjaa hakemukset edelleen vastuuopettajille.
Tenttikäytännöt ja tentteihin ilmoittautuminen
Kandidaattiopintoihin kuuluvien tekniikan opintojen opetus- ja tenttikieli on suomi. Opintojaksoissa voi kuitenkin olla osioita ja materiaaleja myös englannin kielellä. Opintojaksojen tenttimismahdollisuuksista päättää järjestävä yksikkö tai opintojakson vastuuopettaja.
Merkittävä osa kestävien teknologioiden syventävien opintojen opintojaksoista luennoidaan englannin kielellä. Näiden kurssien osalta opiskelija voi suorittaa opintojakson tentin joko suomeksi tai englanniksi. Muiden yksiköiden järjestämien opintojaksojen tenttimismahdollisuuksista päättää kyseinen yksikkö tai opintojakson vastuuopettaja.
TENTTIJÄRJESTELYT
Opintojakson päätteeksi järjestetään yleensä kaksi kurssitenttiä niillä kursseilla, joilla annetaan opetusta. Opintojakson suoritustapa kuvataan opintojakson kuvauksessa. Opintojaksoon voi kuulua tentin sijaan tai lisäksi muita pakollisia suoritettavia osioita kuten harjoitukset, oppimispäiväkirjat, esseet, seminaarit, vierailut tai monimuotoiset ryhmätyöt.
Opintorekisteriin annetaan merkintä opintojaksosta vasta, kun kaikki pakolliset osasuoritukset on suoritettu hyväksytysti. Opintojakson opettaja ohjeistaa opintojaksonsa osasuoritusten tulosten ilmoittamiseen liittyvistä käytänteistä opintojaksonsa aikana.
Kestävien teknologioiden opintojaksoja ei voi etätenttiä, ellei niitä ole määritelty opintojaksokuvauksessa etätentiksi. Arviointi tulee muutoinkin aina järjestää niin kuin opintojaksokuvauksessa on määritetty. Kirjatentit (=kirjallisuuteen pohjautuvat tentit, joissa ei anneta opetusta) toteutetaan Exam-tenttijärjestelmässä, ellei opintojaksokuvauksessa muuta suoritustapaa ole määritelty.
SÄHKÖISET TENTIT
Exam-tenttijärjestelmä on käytössä Joensuun ja Kuopion kampuksella sekä sähköisen tenttivierailun puitteissa myös muilla paikkakunnilla. Lisätietoja Kamusta. Jos opintojakson suorittaminen on mahdollista Exam-tenttijärjestelmässä, on se ilmoitettu opintojakson kuvauksessa. Sähköisissä tenteissä noudatetaan Itä-Suomen yliopiston opintojohtosääntöä sekä opintopalveluiden yleisiä sähköistä tenttiä koskevia ohjeita. Ohjeet ovat luettavissa Kamusta.
OPINTOJAKSOTENTIT
Opintojaksotenttien kesto on yleensä kaksi tuntia. Opintojakson opettaja ohjeistaa opintojaksonsa aikana tenttiin ja muut arviointiin liittyvät käytännöt.
RÄSTITENTIT
Kestävien teknologioiden kursseilla järjestetään rästitentit joulukuussa, tammikuussa, huhtikuussa ja kesäkuussa, jolloin on mahdollista tenttiä sellaisia rästiin jääneitä tenttejä, joita ei voi suorittaa EXAM-tenttijärjestelmässä tai muilla suoritustavoilla kuin tentillä. Rästitenttiin tulee ilmoittautua vähintään 10 päivää ennen tenttiajankohtaa Pepissä. Joulu- ja tammikuun tentissä on mahdollista tenttiä syksyn opetusta. Huhti- ja kesäkuun tentissä on mahdollista tenttiä kevään opetusta.
Oppimateriaalien lainaus on keskitetty Itä-Suomen yliopiston kirjastoon. Muusta opintojaksoa tukevasta kirjallisuudesta saa tietoja ko. opintojakson alussa tai opintojakson vastuuopettajalta.
Harjoittelu kestävät teknologiat -koulutusohjelmassa
Kestävät teknologiat, tekniikan harjoittelu (LX00DG81) on vapaavalintainen opintojakso diplomi-insinööriopinnoissa. Harjoittelussa työskennellään käytännön töissä alan yrityksessä tai muussa yhteistyötahossa. Harjoittelulla pyritään lähentämään koulutusta ja työelämää sekä edistämään valmistumisen jälkeistä työllistymistä. Harjoittelun tarkoituksena on kerätä kokemuksia teollisuuden tarjoamista uramahdollisuuksista ja ohjata opiskelijaa suuntaamaan opintojaan uransa kannalta mielekkäällä tavalla. Vähintään kahden (2) kuukauden kestoisen ohjatun työjakson jälkeen opiskelija laatii harjoittelukertomuksen. Vastuuopettaja hyväksyy harjoittelupaikan ennen harjoittelun aloittamista.
Kansainvälinen opiskelijavaihto
Kestävät teknologiat koulutusohjelman opiskelijoilla on mahdollisuus lähteä kansainväliseen vaihtoon useissa erilaisissa vaihto-ohjelmissa (mm. Erasmus+, Nordplus, kahdenväliset sopimukset). Vaihdon suunnittelu kannattaa aloittaa noin vuotta ennen aiottua lähtöä, ja jo alkuvaiheessa on hyvä olla yhteydessä HOPS-ohjaajaan. Suunnitteluvaiheessa on tärkeää pohtia kohdemaan ja -yliopiston lisäksi muun muassa vaihdon ajoitusta ja kestoa, rahoitusta ja opiskelukieltä, ja perehtyä KAMU:n vaihto-opiskelua ja kansainvälistymistä käsittelevään osioon. Vaihtoon hakemiseen ja sähköisiin hakujärjestelmiin liittyvissä kysymyksissä auttaa myös kansainväliset liikkuvuuspalvelut (international@uef.fi).
Opintojen ja opintokokonaisuuksien arviointi
Opintojaksojen arviointiperusteet ja opintojaksoilla käytettävät arvosana-asteikot on kuvattu Pepin opintojaksojen kuvauksissa ja niistä kerrotaan opintojakson ensimmäisillä tapaamiskerroilla. Opintojakson arvosanaan voi vaikuttaa muukin suorite kuin tentistä saatu pistemäärä, esimerkiksi osatehtävien laatu ja opintojaksolla osoitettu aktiivisuus. Opintokokonaisuus arvostellaan siihen kuuluvien numeerisesti arvosteltujen opintojaksojen arvosanojen opintopistemäärillä painotettuna keskiarvona. Hyväksytty -arvosanalla arvosteltuja opintojaksoja sekä tutkielmia ei oteta huomioon loppuarvosanaa laskettaessa. Jos johonkin opintokokonaisuuteen/moduuliin kuuluvista opinnoista yli puolet opintopistemäärästä on arvosteltu tai hyväksiluettu arvosanalla hyväksytty, kokonaisuuden arvosanaksi tulee hyväksytty.
Opiskelijan tulee ottaa yhteyttä kestävien teknologioiden ohjelman opintosihteeriin (Niina Laatikainen) opintokokonaisuusmerkinnän saamiseksi opintokokonaisuuden tullessa suoritetuksi tai viimeistään ennen valmistumista.
Jatkuva oppiminen
Tutkinnon suorittamisen jälkeen opiskelijalla on Jatkuvan oppijan opinto-oikeudella mahdollisuus jatkaa yliopisto-opintoja. Jatkuvan oppijan opinto-oikeuden voi aktivoida ilmoittautumalla opintopalveluiden asiakastiskillä opiskelijaksi. Lisätietoja ja tarkempaa ohjeistusta löytyy Kamun Käsikirjasta.
Perustutkinnot
Teknillisen fysiikan perustutkinnot ovat tekniikan kandidaatin (180 opintopistettä) ja diplomi-insinöörin tutkinto (120 opintopistettä). Tutkintoihin kuuluvia opintokokonaisuuksia ovat yleisopinnot, kieli- ja viestintäopinnot, fysiikan opinnot, matematiikan opinnot ja valinnaiset opinnot (sivuaine).
Tekniikan kandidaatin tutkinto (180 op), Kestävät teknologiat
Kestävien teknologioiden tutkimukseen sekä tekniikan alan ammatillisiin käytäntöihin perustuvan tekniikan kandidaattitutkinnon suoritettuaan opiskelija:
- tuntee kestäviin teknologioihin ja tutkintoon kuuluvien sivuaineiden tai niihin rinnastettavien kokonaisuuksien perusteet
- omaa valmiudet kriittiseen tieteelliseen ajatteluun, tieteellisiin työskentelytapoihin ja tekniseenongelmanratkaisuun
- omaa riittävän kieli-, viestintä- ja raportointitaidon
- saa kelpouden hakeutua ylempään korkeakoulututkintoon (DI) johtavaan koulutukseen ja jatkuvaan oppimiseen
Kestävät teknologiat tekniikan kandidaatin (TkK) koulutusohjelmassa on kaksi suuntautumisvaihtoehtoa: Materiaalit ja teolliset tuotteet sekä Digitaaliset tuotteet.
Tekniikan kandidaatin tutkintorakenteeseen sisältyy mm. luentoja, laskuharjoituksia, laboratoriotöitä ja yritysvierailuja. Kandidaattitutkintoa tukevat vapaavalintaiset opinnot voi valita Itä-Suomen yliopiston laajasta opetustarjonnasta. Suositeltavia vapaavalintaisia opintoja ovat muun muassa kestävän tulevaisuuden opinnot, metsätieteet, tietojenkäsittelytiede, kemia, kauppatiede, oikeustiede ja ympäristötieteet. Vapaasti valittaviin opintoihin suositellaan suoritettavaksi 25 opintopisteen laajuinen sivuainekokonaisuus. UEFissa tarjolla olevat valmiit sivuainekokonaisuudet:https://kamu.uef.fi/tietopankki/sivuaineet-ja-muut-opinnot/sivuaineopiskelu-uefissa/. Vapaasti valittavat opinnot voi suunnitella myös yksilöllisesti yhdessä HOPS-ohjaajan kanssa.
Lisätietoa opinnoista ja opintojen ohjauksesta Kestävien teknologioiden opintoyhteisössä: https://studentuef.sharepoint.com/sites/Kestavat_teknologiat_opintoyhteiso
Kestävät teknologiat, tekniikan kandidaatin (TkK) opetusohjelma (180 op, 3 vuotta) koostuu:
- Tekniikan perusopinnoista (10 op)
- Kieli- ja viestintäopinnoista (10 op)
- Tekniikan perusopinnoista (66 op)
- Tekniikan aineopinnoista (69 op)
- Vapaasti valittavista opinnoista (25 op)
Kestävät teknologiat tekniikan kandidaatin tutkintorakenteeseen kuuluvat opintojaksot ja niiden kuvaukset löydät Kestävät teknologiat koulutusohjelman Peppi-oppaasta.
Diplomi-insinöörin tutkinto (120 op), kestävät teknologiat
Kestävät teknologiat koulutushjelman tavoitteena on kouluttaa asiantuntijoita, jotka ovat valmiita vastaamaan yhteiskunnan ja teollisuuden muuttuviin tarpeisiin ja johtamaan kestävää teollista muutosta. Opiskelijat saavat laaja-alaisen teknologisen osaamisen lisäksi myös vahvan ymmärryksen kestävän kehityksen periaatteista. Opintojen aikana opiskelijat perehtyvät kestävien teknologioiden suunnitteluun, toteuttamiseen ja arviointiin, mikä antaa heille valmiudet toimia monipuolisesti teollisuudessa ja yhteiskunnan eri sektoreilla. Koulutusohjelman kehittäminen yhteistyössä eri sidosryhmien kanssa mahdollistaa sen, että ohjelma vastaa ajanmukaisesti muuttuviin tarpeisiin, mikä hyödyttää niin opiskelijoita kuin työelämää.
Tekniikan tutkimukseen sekä tekniikan alan ammatillisiin käytäntöihin perustuvan ja kandidaattikoulutusta syventävän diplomi-insinööritutkinnon (DI) suoritettuaan opiskelija:
- tuntee syvällisesti valitsemansa suuntautumisvaihtoehdon sisällöt, sekä muita tekniikan osa-alueita, mikä mahdollistaa kokonaisvaltaisen tekniikan alan kehityksen seuraamisen
- omaa valmiudet tieteellisen tiedon ja tieteellisten menetelmien soveltamiseen
- omaa hyvän kieli-, viestintä- ja raportointitaidon
- saa valmiudet tieteelliseen jatkokoulutukseen ja jatkuvaan oppimiseen
- osaa toimia työelämässä oman alansa asiantuntijana ja kehittäjänä
Kestävät teknologiat diplomi-insinöörin koulutusohjelmassa on kaksi suuntautumisvaihtoehtoa: 1) materiaalit ja teolliset tuotteet ja 2) digitaaliset tuotteet.
Kestävät teknologiat koulutusohjelmassa diplomi-insinöörin (DI) tutkintorakenne sisältää:
- Tekniikan yleis- kieli- ja viestintäopinnot (38 op)
- Tekniikan syventävät opinnot (82 op
Kestävät teknologiat koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (TkK ja DI) sisältöineen on kuvattu yksityiskohtaisesti Kestävät teknologiat koulutusohjelman Peppi-oppaassa.
Opetussuunnitelma 2024-25, Matematiikka (LuK ja FM)
Itä-Suomen yliopistossa matematiikan tutkintoon johtavaa koulutusta annetaan Joensuun kampuksella. Koulutuksen painopistealoja ovat perustutkintojen osalta opettajankoulutus sekä jatkotutkintojen osalta kompleksianalyysi. Peruskoulutuksessa suuntaudutaan matematiikan opettajaksi suorittamalla luonnontieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkinnot joko matematiikan aineenopettajan tai matematiikan aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelman mukaisesti tai matemaatikoksi suorittamalla nämä tutkinnot matemaatikon koulutusohjelman mukaisesti.
Matematiikan aineenopettajan ja matematiikan aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelmissa tutkintoihin sisältyy pedagogisten opintojen kokonaisuus (60 op), jonka suorittaminen edellyttää valintaa soveltuvuuskokeessa. Tämä järjestetään vuosittain niille, joita ei ole hyväksytty opettajalinjan suoravalinnassa. Aineenopettajan koulutusohjelmat antavat kelpoisuuden mm. peruskoulun ja lukion opettajan virkoihin. Matematiikan aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelmassa pakollisena sivuaineena on opettajan pedagogisten opintojen (60 op) lisäksi perusopetuksessa opetettavien aineiden ja aihekokonaisuuksien monialaiset opinnot (60 op). Tämän koulutusohjelman opiskelija saa laaja-alaisen kelpoisuuden opettaa perusopetuksen vuosiluokilla (1-6), aineenopettajana vuosiluokilla (7-9) sekä aineenopettajana lukiossa. Opettajankoulutuksen koulutusohjelmat antavat myös kelpoisuuden toiseen opetettavaan aineeseen (esimerkiksi fysiikka tai kemia). Tätä varten on suoritettava 60 op:n opintokokonaisuus kyseisessä aineessa.
Matemaatikon koulutusohjelmassa pääaineen kurssivalinnat voivat painottua joko teoreettiseen tai soveltavaan suuntaan riippuen siitä, millaisiin työtehtäviin opiskelija tähtää. Kurssivalinnat suunnitellaan maisterin tutkinnon opintosuunnitelman (HOPS) laatimisen yhteydessä.
Suositeltavimmat valinnaiset sivuaineet opettajankoulutuksen koulutusohjelmissa ovat fysiikka, kemia ja tietojenkäsittelytiede. Matemaatikon koulutusohjelmassa luontevimmat sivuaineet ovat fysiikka, kemia, tietojenkäsittelytiede, tilastotiede ja taloustieteet.
Perustutkintojen osaamistavoitteet
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinto (180 op)
Matematiikan aineenopettaja
Koulutusohjelman tavoitteena on perehdyttää opiskelija matemaattisen ajattelun yleisiin perusteisiin ja opettajan työn kannalta keskeisiin matematiikan osa-alueisiin sekä luoda pohja matematiikan syventäville opinnoille. Tutkinnon suoritettuaan opiskelija hallitsee matematiikan keskeisten osa-alueiden perusasiat ja tuntee matemaattisen ajattelun yleiset perusteet. Hänellä on pedagogisten tietojen ja taitojen sekä toisen opetettavan aineen perustuntemus, ja hän osaa keskustella opettajantyöhön liittyvistä yleisluonteisista kysymyksistä.
Matematiikan aineenopettajan koulutusohjelman sivuaineopintoihin tulee liittää vähintään yksi yhdistelmä seuraavista:
- Opettajan pedagogisia opintoja 25 op ja perusopinnot 25 op yhdestä koulussa opetettavasta aineesta
- Perusopinnot 25 op ja aineopinnot 35 op yhdestä koulussa opetettavasta aineesta
- Perusopinnot 25 op kahdesta koulussa opetettavasta aineesta
Opettajan pedagogisia opintoja suositellaan joka tapauksessa aloitettaviksi kandidaattivaiheessa. Suositeltavia koulussa opetettavia aineita sivuaineiksi ovat fysiikka, kemia ja tietojenkäsittelytiede. Myös muut koulussa opetettavat aineet ovat sallittuja sivuaineita.
Matematiikan aineenopettajan koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) on kuvattu yksityiskohtaisesti Fysiikan ja matematiikan laitoksen Peppi-oppaassa.
Matematiikan aineenopettaja ja luokanopettaja
Koulutusohjelman tavoitteena on perehdyttää opiskelija matemaattisen ajattelun yleisiin perusteisiin ja opettajan työn kannalta keskeisiin matematiikan osa-alueisiin sekä luoda pohja matematiikan syventäville opinnoille. Tutkinnon suoritettuaan opiskelija hallitsee matematiikan keskeisten osa-alueiden perusasiat ja tuntee matemaattisen ajattelun yleiset perusteet. Hänellä on hyvät pedagogiset tiedot ja taidot sekä peruskoulussa opetettavien eri aineiden perustuntemus, ja hän osaa keskustella opettajantyöhön liittyvistä yleisluonteisista kysymyksistä.
Matematiikan aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelman sivuaineopintoihin tulee liittää vähintään kaksi kokonaisuutta seuraavista:
- Opettajan pedagogisia opintoja 25 op
- Luokanopettajan monialaisia opintoja 25 op
- Perusopinnot 25 op toisesta koulussa opetettavasta aineesta tai muusta tutkinnon kokonaisuuden kannalta mielekkäästä aineesta.
- Aineopinnot 35 op toisesta koulussa opetettavasta aineesta tai muusta tutkinnon kokonaisuuden kannalta mielekkäästä aineesta (edellyttää perusopintoja kyseisestä aineesta).
Opettajan pedagogisia opintoja suositellaan joka tapauksessa aloitettaviksi kandidaattivaiheessa. Suositeltavia koulussa opetettavia aineita sivuaineiksi ovat fysiikka, kemia ja tietojenkäsittelytiede. Myös esimerkiksi erityispedagogiikan opinnot tai rehtorin pätevyyden antavat opetushallinnon perusopinnot voivat olla sopivia vaihtoehtoja sivuaineopinnoiksi.
Matematiikan aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) on kuvattu yksityiskohtaisesti Fysiikan ja matematiikan laitoksen Peppi-oppaassa.
Matemaatikko
Koulutusohjelman tavoitteena on perehdyttää opiskelija matemaattisen ajattelun yleisiin perusteisiin ja matematiikan osa-alueisiin sekä luoda pohja matematiikan syventäville opinnoille. Tutkinnon suoritettuaan opiskelija hallitsee laajasti matematiikan keskeisten osa-alueiden perusasioita ja matemaattisen ajattelun yleisiä perusteita.
Matemaatikon koulutusohjelmaan vaaditaan ainakin yhden sivuaineen perus- ja aineopinnot (60 op) tai kahden sivuaineen perusopinnot (2×25 op). Suositeltavia sivuaineita ovat fysiikka, kemia, tietojenkäsittelytiede, tilastotiede ja taloustieteet.
Matemaatikon koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) on kuvattu yksityiskohtaisesti Fysiikan ja matematiikan laitoksen Peppi-oppaassa.
Filosofian maisterin tutkinto (120 op)
Matematiikan aineenopettaja
Koulutusohjelman tavoitteena on antaa matematiikan aineenopettajaksi opiskelevalle hyvät tiedot ja taidot matematiikassa. Tutkinnon suoritettuaan opiskelija osaa toimia matematiikan opettajana eri kouluasteilla. Hän on matematiikan ja opetuksen asiantuntija ja pystyy työskentelemään erilaisissa opetuksen ja matematiikan alan tehtävissä yhteiskunnassa. Opiskelija osaa soveltaa, analysoida, arvioida ja luoda matematiikan ja sen oppimisen tietoa työssään. Filosofian maisterin tutkinto antaa valmiudet tieteelliseen jatkokoulutukseen.
Luonnontieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkintojen tulee yhdessä sisältää opettajan pedagogiset opinnot 60 op ja toisen koulussa opetettavan aineen perus- ja aineopinnot 25+35 op. Sivuaineopintoihin voivat kuulua myös kolmannen opetettavan aineen perus- ja aineopinnot tai rehtorin pätevyyden antavat opetushallinnon perusopinnot.
Matematiikan aineenopettajan koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) on kuvattu yksityiskohtaisesti Fysiikan ja matematiikan laitoksen Peppi-oppaassa.
Matematiikan aineenopettaja ja luokanopettaja
Koulutusohjelman tavoitteena on antaa matematiikan aineenopettajaksi ja luokanopettajaksi opiskelevalle hyvät tiedot ja taidot matematiikassa. Tutkinnon suoritettuaan opiskelija osaa toimia matematiikan opettajana eri kouluasteilla. Hän on matematiikan ja opetuksen asiantuntija ja pystyy työskentelemään erilaisissa opetuksen ja matematiikan alan tehtävissä yhteiskunnassa. Opiskelija osaa soveltaa, analysoida, arvioida ja luoda matematiikan ja sen oppimisen tietoa työssään. Filosofian maisterin tutkinto antaa valmiudet tieteelliseen jatkokoulutukseen.
Luonnontieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkintojen tulee yhdessä sisältää opettajan pedagogiset opinnot 60 op ja luokanopettajan monialaiset opinnot 60 op. Sivuaineopintoihin suositellaan sisällytettävän myös toisen koulussa opetettavan aineen (esimerkiksi fysiikan, kemian tai tietojenkäsittelytieteen), muun tutkinnon kannalta mielekkään sivuaineen (esimerkiksi erityispedagogiikan) perus- ja aineopinnot tai rehtorin pätevyyden antavat opetushallinnon perusopinnot.
Matematiikan aineenopettajan ja luokanopettajan koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) on kuvattu yksityiskohtaisesti Fysiikan ja matematiikan laitoksen Peppi-oppaassa.
Matemaatikko
Koulutusohjelman tavoitteena on antaa hyvät ja laaja-alaiset tiedot ja taidot matematiikassa. Tutkinnon suoritettuaan opiskelija osaa toimia matematiikan asiantuntijana erilaisissa matematiikan soveltamiseen ja tutkimiseen liittyvissä tehtävissä yhteiskunnassa. Opiskelija osaa soveltaa, analysoida, arvioida ja luoda matemaattista tietoa työssään. Filosofian maisterin tutkinto antaa valmiudet tieteelliseen jatkokoulutukseen.
Matemaatikon FM-tutkinnossa sivuaineiden opintoja täydennetään niin, että kandidaatin ja maisterin tutkinnot yhdessä sisältävät vähintään perus- ja aineopinnot (60 op) yhdessä sivuaineessa tai perusopinnot (25 op) kolmessa sivuaineessa.
Matemaatikon koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) on kuvattu yksityiskohtaisesti Fysiikan ja matematiikan laitoksen Peppi-oppaassa.
Tutkintojen rakenne
Koulutusten tutkintorakenteet (LuK ja FM) on kuvattu yksityiskohtaisesti Fysiikan ja matematiikan laitoksen Peppi-oppaassa.
Opetussuunnitelma 2023-25, Metsätiede (MMK ja MMM)
Perustutkinnot
Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnon laajuus on 180 opintopistettä (op) ja maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinnon laajuus on 120 op. Tutkintojen perusrakenne, osaamistavoitteet ja opintojaksot on kuvattu Peppi-oppaassa.
Kandidaatin tutkinnon sivuaineeksi valitaan jonkin oppiaineen perusopinnot (vähintään 25 op) metsätieteiden ulkopuolelta. Sivuaine on opiskelijan omassa harkinnassa. Tavoitteena on kuitenkin se, että opinnoista muodostuu järkevä kokonaisuus, ja että sivuaine tukee pääaineen opintoja. Sivuainetta opiskellaan samaan aikaan kuin pääainetta. Sivuaineet muodostavat tutkintotodistukseen merkittäviä opintokokonaisuuksia, jos opintojen laajuus on vähintään 20 op (ks. tiedekunnan pysyväismääräykset 19 §). Kieli- ja viestintäopinnot sijoittuvat luontevimmin opintojen alkuun. Ellei sivuaineen perusopintoja (25 op) sisälly jo kandidaatin tutkintoon, on ne suoritettava maisterin tutkinnossa.
Metsänhoitajan arvonimi myönnetään maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinnon metsätieteissä suorittaneelle henkilölle, jolla on 1) aikaisempi suomalainen maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinto metsätieteissä tai 2) aikaisempi suomalainen ammattikorkeakoulututkinto metsäalalta.
Suoraan MMM-opintoihin valituilta metsätalousinsinöörin (metsätalouden ko.) tutkinnon suorittaneilta ei vaadita täydentäviä opintoja 1.8.2023 alkaen. Muun tutkinnon suorittaneiden täydentävät opinnot ja niiden laajuus (korkeintaan 60 opintopistettä) määritellään tapauskohtaisesti opiskelijan aiemman tutkinnon ja siihen sisältyneiden opintojen perusteella. Täydentävillä opinnoilla varmistetaan maisteriopintojen valmiudet riittävällä osaamisella metsätieteen perus- ja aineopinnoissa sekä metsätieteissä tarvittavissa menetelmissä. Opintonsa ennen 1.8.2023 aloittaneet metsätalousinsinöörin (metsätalouden ko.) tutkinnon suorittaneet siirtyvät soveltuvin osin noudattamaan täydentävien opintojen vaatimuksissaan uutta linjausta. Saadakseen MMM-tutkinnon opiskelijan on kuitenkin suoritettava tilastotieteen opintoja joko täydentävinä opintoina tai osana MMM-tutkintoa opetussuunnitelmassa määritellyllä tavalla.
Perustutkintojen osaamistavoitteet
Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnon suorittanut opiskelija tuntee kestävän metsätalouden keskeiset biologiset, tekniset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset lähtökohdat ja periaatteet, ja osaa niitä soveltaen suunnitella ja yhteensovittaa aineellisten ja aineettomien hyötyjen tuottamista metsätaloudessa. Hän osaa soveltaa metsätieteellisen tutkimuksen keskeisiä menetelmiä, joita käytetään alan erilaisissa kehittämistehtävissä. Hän myös omaa riittävät viestintävalmiudet suomeksi ja tärkeimmillä vierailla kielillä, hyvät viestintävalmiudet ovat välttämättömiä metsätieteiden opinnoissa ja työelämän tehtävissä. Opiskelija myös tunnistaa metsäalan tärkeimmät organisaatiot ja työtehtävät ja omaksuu niissä tarvittavat työelämävalmiudet.
Maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinnon suorittanut opiskelija hallitsee kestävän metsätalouden keskeiset biologiset, tekniset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset lähtökohdat ja periaatteet, ja osaa niitä kriittisesti soveltaen suunnitella ja yhteensovittaa aineellisten ja aineettomien hyötyjen tuottamista metsätaloudessa. Hän osaa soveltaa metsätieteellisen tutkimuksen perusmenetelmiä itsenäisesti sekä tutkielmassaan että työelämän kehittämistehtävissä. Hän omaksuu alan työtehtävissä tarvittavat johtamis- ja vuorovaikutustaidot.
Metsätieteiden opiskelu
Opinnot koostuvat luento-opetuksesta, harjoituksista ja demonstraatioista, kenttäopetuksesta ja retkeilyistä, seminaareista, kirjatenteistä, työharjoitteluista sekä itsenäisestä opiskelusta. Myös muut suoritustavat (kuten oppimispäiväkirja) voivat olla joillakin kursseilla käytössä. Metsätieteen opintoja voi suorittaa osittain etänä verkko-oppimisympäristöissä etenkin maisterivaiheessa, mutta opintoja ei ole suunniteltu kokonaan etäopintoina suoritettaviksi.
Osa etenkin maisterivaiheen opintojaksoista luennoidaan englanninkielellä. Ellei opintojakson kuvauksessa muuta ole suorituskielestä määritelty, opiskelija voi suorittaa opintojakson suomeksi, vaikka luennot ja muu opetusmateriaali ovat englanniksi. Englanninkielisissä maisteriohjelmissa opiskelevat suorittavat tenttinsä ja muut kurssiin kuuluvat opintosuoritukset aina englanniksi. Opinnäytetyö kirjoitetaan opetussuunnitelmassa määritellyllä kielellä (Opintojohtosääntö 29 §). Oikeudesta käyttää muuta kuin opetussuunnitelman mukaista kieltä päättää opintosuorituksesta vastaavan yksikön johtaja (Opintojohtosääntö 29 §). Suomenkieliseen koulutukseen osallistuva voi erityisestä, perustellusta syystä kirjoittaa pro gradu -tutkielmansa englanniksi metsätieteiden osaston johtajan kirjallisella päätöksellä (ks. tiedekunnan pysyväismääräykset 19 §).
Metsätieteen tutkintoihin kuuluu myös muiden yksiköiden vastuulla olevaa opetusta. Tällöin noudatetaan ko. yksiköiden toimintatapoja, ja kyseisiin opintojaksoihin liittyvissä kysymyksissä ollaan ensisijaisesti yhteydessä opintojaksosta vastuussa olevaan yksikköön. Opintojaksojen vastuuorganisaatiot, kuvaukset suoritustapoineen ja opetusajankohdat löytyvät Pepistä.
Metsätieteiden opintoyhteisöstä löytyvät ohjeet henkilökohtaisen opintosuunnitelman (Hops) laatimiseen sekä Hops-ohjaajat. Opintoyhteisöstä löytyvät myös siirtymäsäännöt (siirtymäsäännöt myös tämän opsin liitteenä) mahdollisista lukuvuosittaisista opetussuunnitelman (tutkintorakenteet, kurssitarjonta) muutoksista. Siirtymäsäännöt kertovat kuinka opiskelija toimii ja suunnittelee opintonsa loppuun opetussuunnitelman muutostilanteissa.
Alumniopiskeluoikeudella opiskelevalle on vapaasti valittavissa metsätieteen perus- ja aineopintojen kokonaisuudet sivuaineopiskelijalle (25 op + 35 op). Metsätieteen syventäville moduulien opintojaksoille osallistuttaessa odotetaan opiskelijalta edeltäviä kandidaattiopintoja vastaavaa tieto- ja taitotasoa.
Ilmoittautuminen opintojaksoille ja tentteihin
Opetusohjelmassa mainittua opintojaksoa ei opeteta ko. lukuvuonna, jos kurssille ei ole ilmoittautunut Pepissä ilmoittautumisajan päättymiseen mennessä vähintään 5 opiskelijaa. Ilmoittautumisaika pääosalle syventävistä ja vapaavalinnaisista joka toinen vuosi opetettavista opintojaksoista (kursseista) päättyy Pepissä kuukautta ennen kurssin alkamista.
Metsätieteiden osaston rästitentteihin ilmoittaudutaan Pepissä 10 päivää ennen tenttipäivää. Myöhässä tulleita ilmoittautumisia ei huomioida. Rästitenttien ajankohdat ja tentittävät opintojaksot löytyvät Pepistä.
Kuluvan lukuvuoden aikana opetettavien opintojaksojen jälkeen pidettäville kurssitenteille ilmoittautuminen Pepissä ei ole pakollista, mutta on suositeltavaa. Ilmoittautuminen kurssitentille päättyy yleensä kaksi päivää ennen tenttiä tai samaan aikaan kuin opintojaksolle
ilmoittautuminen (ensimmäinen kurssitentti).
Opintojen arvostelu
Metsätieteen perusopintojen opintokokonaisuus arvostellaan asteikolla hyväksytty/hylätty. Metsätieteen aineopintojen opintokokonaisuus arvostellaan asteikolla 0-5. Arvosana lasketaan opintojakson opintopisteillä painotettuna keskiarvona kokonaisuuteen pakollisena kuuluvista numeerisesti arvostelluista opintojaksoista. Valinnaiset aineopinnot huomioidaan arvosanan laskennassa ainoastaan, jos niillä on arvosanaan korottava vaikutus. Tutkielma arvostellaan erikseen, eikä sitä huomioida kokonaisuuden arvosanassa.
Syventävien opintojen opintokokonaisuus arvostellaan arvosteluasteikolla 0–5. Syventävien opintojen arvosana lasketaan kahden pakollisen tutkintoon kuuluvan moduulin opintojaksoista opintojaksojen opintopisteillä painotettuna keskiarvona numeerisista arvosanoista. Jos pakollisten moduuleiden opintojaksoista ei tule täyteen vaadittu 28 op, arvosanaan lasketaan muiden moduuleiden opintojaksoja niin, että vaadittu opintopistemäärä täyttyy. Muut vaatimusten yli menevät syventävät opinnot huomioidaan arvosanan laskennassa ainoastaan, jos niillä on arvosanaan korottava vaikutus. Tutkielma arvostellaan erikseen, eikä sitä huomioida kokonaisuuden arvosanassa.
Metsätieteiden osaston tarkentavia OT-ohjeita
1. Älä hae hyväksilukua opinnoista, joita et aio käyttää metsätieteen tutkinnossasi. Huomioi opintojen mahtuminen tutkinnon rakenteeseen.
2. Metsätieteen tutkinnossa menetelmäopinnoissa olevia pakollisia opintojaksoja voi käyttää tarvittaessa saman tutkinnon sivuainekokonaisuuteen. Menetelmäopintojaksoja ei tällöin korvata tutkintoon ”tuplana”. Tarvittaessa opiskelija huolehtii tutkinnon laajuuden täyttymisestä muilla opintojaksoilla (mm. valinnaiset aineopintojaksot, ristiinopiskeluopintojaksot, muut valinnaiset opintojaksot).
3. Jos opiskelija on suorittanut Johtamisen perusteet -opintojakson MMK-tutkintoonsa, ei sitä suoriteta / hyväksilueta enää MMM-tutkinnon menetelmäopintoihin. Tarvittaessa opiskelija huolehtii tutkinnon laajuuden täyttymisestä muilla opintojaksoilla (mm. syventävät
moduuliopintojaksot, maisteriopintojen ristiinopiskeluopintojaksot, muut valinnaiset opintojaksot).
4. Metsätieteen pakolliset perus- ja aineopintojaksot on suoritettava metsätieteen tutkinnon pääaineopintoihin, eikä niitä voi käyttää tällöin sivuainekokonaisuuksissa.
5. MMK-tutkintoon kuuluvaa Ammatillista harjoittelua (2 op) ei hyväksilueta, vaan harjoittelu toteutetaan niin, että se syventää aiempia työelämäkokemuksia.
6. MMM-tutkintoon kuuluvaa Asiantuntijuutta syventävää harjoittelua (4 op) ei hyväksilueta, eikä harjoitteluksi voi käyttää ennen UEFissa metsätieteen opintojen aloittamista tehtyä työtä. Harjoittelu toteutetaan niin, että se syventää aiempia työelämäkokemuksia ja vähintäänkin harjoitteluraportti vaaditaan, kun pääosa erikoistumisalan opinnoista on suoritettu. Raportissaan opiskelija pohtii harjoittelupaikkansa ja yleisemmin metsäalan työelämän kehittämistarpeita.
7. Täydentäviä opintoja ei hyväksilueta (suoraan maisteriopintoihin valitut). Opiskelijan täydentäviksi opinnoiksi määriteltyjä opintojaksoja voi käyttää MMM-tutkinnon sivuainekokonaisuuteen. Täydentävät opinnot ovat tällöin ko. opintojen verran suppeammat.
8. Puolustusvoimien johtamiskoulutusta ei hyväksilueta metsätieteen tutkintoihin.
9. Kielikeskuksen hyväksilukemat ammattikorkeakoulussa suoritetut vapaavalinnaiset kieliopinnot tai kielikeskuksen korkeakouluyhteistyöverkostojen (mm. Kivanet-verkosto) kautta suoritetut kieliopinnot voidaan sisällyttää MMM-tutkinnon yleis- ja menetelmäopintoihin ”vieraan kielen/kielikeskuksen/vaihto-opintojen väh. 3 op” -vaatimukseen.
10. Jos opiskelija on suorittanut MMK-tutkintoonsa tai aiempaan muuhun tutkintoonsa suoraan MMM-opintoihin valittuna opiskelijana ulkomaisessa tiedeyliopistossa vaihto-opinnot tai vieraan kielen (ei 1. vieras kieli) yliopiston kielikeskusopinnot riittäviltä osin, ei hänen tarvitse suorittaa ko. opintoja MMM-tutkinnon yleis- ja menetelmäopintoihin ”vieraan kielen/kielikeskuksen/vaihto-opintojen väh. 3 op” -vaatimukseen. Tällöin opiskelija täydentää tutkintoansa haluamillaan opinnoilla niin, että tutkinnon laajuus muutoin täyttyy.
11. Jos metsätieteen sivuainekokonaisuuteen kuuluva pakollinen opintojakso on suoritettu toiseen opintokokonaisuuteen, 1) voi metsätieteen perusopintojen sivuainekokonaisuutta täydentää suorittamalla opintojakson Puuanatomian ja puuaineksen ominaisuudet 3 op tai valinnaisilla aineopintojaksoilla (Metsäbiotalouden ennakointi ja innovaatiot 3 op, Puutavaran kaukokuljetus 3 op, Uhanalaisuuden biologia 3 op), 2) metsätieteen aineopintokokonaisuutta voi täydentää suorittamalla valinnaisia aineopintojaksoja (Metsäbiotalouden ennakointi ja innovaatiot 3 op, Puutavaran kaukokuljetus 3 op, Uhanalaisuuden biologia 3 op).
Siirtymäsäännöt lukuvuonna 2023-2024 ennen syksyä 2023 aloittaneille opiskelijoille löydät tästä linkistä.
Tutkintorakenteet
Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinto (180 op)
Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkintoon opiskelija suorittaa seuraavat opinnot:
- Metsätieteen perusopinnot 41 op
- Metsätieteen aineopinnot väh. 58 op sisältäen kandidaatintutkielman (8 op) ja kypsyysnäytteen
- Sivuaine (perusopinnot) väh. 25 op
- Kieli- ja viestintäopinnot 9 op
- Metsätieteitä tukevat menetelmäopinnot 36–40 op sekä yleisopinnot 3 op
- Vapaasti valittavat opinnot 5–9 op
Kandidaatin tutkinto on yleis-, perus- ja aineopintojen osalta yhtenäinen kaikilla opiskelijoilla. Kandidaatin tutkinnon ensimmäinen opiskeluvuosi koostuu pääosin metsätieteiden perusopinnoista sekä metsätieteitä tukevista menetelmäopinnoista. Metsätieteiden aineopinnot sijoittuvat toiseen ja kolmanteen opiskeluvuoteen sivuaineopintojen kanssa. Kandidaatin tutkielman laatiminen ja siihen liittyvä proseminaari sijoittuvat kolmanteen opiskeluvuoteen. Kandidaatin tutkintoon kuuluvat kieli- ja viestintäopinnot suoritetaan toisena tai kolmantena opiskeluvuotena. Muut kieliopinnot kannattaa aloittaa opintojen alkuvaiheessa.
Vapaavalinnaisiin metsätieteen aineopintoihin voi suorittaa Helsingin yliopiston ja Karelia-ammattikorkeakoulun tarjonnasta opetusyhteistyösopimuksissa (ristiinopiskelu) lukuvuosittain määriteltyjä opintojaksoja. Opintojaksoille on rajoitettu osanotto. Lisätietoja Karelia-ammattikorkeakoulun tarjonnasta ja opintoihin hakeutumisesta opetusyhteistyön verkkosivuilta https://www.uef.fi/fi/jatkuva-oppiminen/ita-suomen-metsatalouden-opetusyhteistyo.
Sivuaine (perusopinnot, 25 op) ja vapaavalinnaiset muut opinnot ovat opiskelijan valittavissa oman kiinnostuksensa mukaan. Sivuaineena on opiskeltava muuta kuin metsätiedettä kuitenkin siten, että sivuaine tukee metsätieteiden pääaineopintoja. Sivuainekokonaisuuksista löytyy suosituksia metsätieteiden osaston opintoyhteisöstä.
Yliopisto-opinnoissa opiskelijalla on mahdollisuus suunnitella opintojen eteneminen henkilökohtaisesti, mutta suorittaakseen MMK-tutkinnon kolmeen vuoteen, yhdessä lukuvuodessa on suoritettava keskimäärin 60 opintopistettä opintoja. Alla on suosituksia joidenkin MMK-tutkinnon kurssien suoritusajankohdiksi. Vuosittainen 60 op ei täyty alla esitetyillä opintojaksoilla, vaan opiskelijan on (hops-ohjaajansa avustuksella) mietittävä kuinka täydentää opintojaan kunakin opiskeluvuonnaan. Opintoja täydennetään henkilökohtaisen opintosuunnitelman (Hops) mukaisesti (muut pääaineen opinnot, sivuaineopinnot, valinnaiset opinnot, muut opinnot).
Metsätieteiden koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (MMK ja MMM) on kuvattu yksityiskohtaisesti Metsätieteiden osaston Peppi-oppaassa.
Maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinto (120 op)
Maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinto (ylempi korkeakoulututkinto, 120 op) jakautuu yleisopintoihin, kaikille pakollisiin syventäviin opintoihin, erikoistaviin syventäviin opintoihin (moduuleihin) ja muihin opintoihin.
Maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkintoon opiskelija suorittaa seuraavat opinnot:
- Metsätieteen syventävät opinnot väh. 76 op sisältäen pro gradu -tutkielman (40 op) ja kypsyysnäytteen
- Sivuaine (perusopinnot) väh. 25 op, jollei sitä ole suoritettu alempaan korkeakoulututkintoon
- Kieli- ja viestintäopinnot 2 op
- Yleis- ja menetelmäopinnot 15-17 op
- Vapaasti valittavat opinnot 0 - 27 op
Metsätieteen syventäviä opintoja voi suorittaa neljällä erikoistumisalalla. Syventävistä opinnoista koostetaan opiskelijoille opintorekisteriin pääaineen kokonaisuudet erikoistumisalan mukaan seuraavasti:
- Metsätieteen syventävät opinnot (erikoistumisala metsien hoito ja metsäekosysteemit
- Metsätieteen syventävät opinnot (erikoistumisala metsänarviointi ja metsäsuunnittelu)
- Metsätieteen syventävät opinnot (erikoistumisala metsäekonomia ja -politiikka)
- Metsätieteen syventävät opinnot (erikoistumisala metsä-, energia- ja puuteknologia)
Kukin erikoistumisala jakautuu moduuleihin, joista kunkin moduulin laajuus on vähintään 10 op. Erikoistavia syventäviä opintoja on suoritettava tutkintoon vähintään 28 opintopistettä. Lisäksi syventävien opintojen moduuleista opiskelijan on sisällytettävä tutkintoonsa vähintään kaksi moduulia kokonaisuudessaan. Nämä moduulit voivat olla eri erikoistumisaloilta. Pro gradu -tutkielman tulee teemaltaan liittyä kiinteästi toisen tutkintoon sisältyvän moduulin aihealueeseen. Maisterin tutkinnon erikoistumisala määräytyy pro gradu -tutkielman aihealueen mukaan (ns. gradumoduulin mukaan), ja se sovitaan pro gradu -tutkielman aloitusilmoituksen yhteydessä. Opiskelija voi liittää vaaditun kahden kokonaisen moduulin lisäksi tutkintoonsa myös yksittäisiä opintojaksoja muista moduuleista niin, että 28 op vaatimus täyttyy.
Syventävien opintojen erikoistumisalat ja moduulit ovat:
1) Metsien hoito ja metsäekosysteemit
- Metsäekologia ja metsien monimuotoisuus
- Metsämaan ekologia ja hoito
- Metsänhoito ja ekosysteemipalvelut
- Metsien terveys
2) Metsänarviointi ja metsäsuunnittelu
- Forest mensuration
- Metsäsuunnittelu
- Forest information technology
3) Metsäekonomia ja -politiikka
- Metsäbiotalouden liiketoiminta ja ennakointi
- Forest policy
4) Metsä-, energia ja puuteknologia
- Fibrous products and instrumentation
- Forest bioenergy
- Materials science
- Puun hankinta
Muut maisterin tutkintoon kuuluvat opinnot voi opiskelija valita vapaasti joko oman tai muiden tiedekuntien tarjonnasta esimerkiksi täydentämällä kandidaatin tutkinnon sivuaineen perusopinnot aineopintotasoisiksi (35 op). Ellei sivuaineen perusopintoja (25 op) sisälly jo kandidaatin tutkintoon, on ne tehtävä maisterin tutkinnossa. Sivuaineen on oltava muuta kuin metsätiedettä.
Hops MMM laaditaan kandivaiheen lopussa. Hops-ohjaajat löytyvät metsätieteiden opintoyhteisöstä https://studentuef.sharepoint.com/sites/metsanopintoyhteiso/SitePages/Opintojenohjaus.aspx.
Metsätieteiden koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (MMK ja MMM) sisältöineen on kuvattu yksityiskohtaisesti Metsätieteiden osaston Peppi-oppaassa.
Englanninkieliset kandi- ja maisteriohjelmat
Linkit avautuvat uuteen välilehteen.
- Bachelor´s Degree Progamme in Sustainable Forest Bioeconomy (SuFoBi)
- Master’s Degree Programme in European Forestry (MSc EF)
- Master’s Degree Programme in Forestry (CBU FOR) ja Master's Degree Programme in Forestry (Transatlantic Forestry Master programme), (TransFor-M),
Englanninkielisten kandi- ja maisteriohjelmien sisällöt on kuvattu yksityiskohtaisesti Peppi-oppaassa kohdassa Bachelor´s Degrees in English ja Master's Degrees in English.
Opetussuunnitelma 2024–2025, Teknillinen fysiikka (TkK ja DI)
Teknillisen fysiikan opinnoissa saat aluksi vahvan fysiikan ja matematiikan pohjan, jonka jälkeen voit syventyä laskennalliseen tekniikkaan, lääketieteelliseen tekniikkaan ja fysiikkaan, ilmakehäfysiikkaan, materiaalitekniikkaan sekä näiden erilaisiin sovelluksiin. Lisäksi laitoksella on kansainvälinen lääketieteellisen fysiikan maisteriohjelma Master's Degree Programme in Medical Physics (MedPhys, avautuu uuteen välilehteen). Perusopintojen jälkeen pääset opiskelemaan asioita, jotka nousevat suoraan laitoksella tehtävästä kansainvälisesti korkeatasoisesta tieteellisestä tutkimuksesta.
Fysiikka on luonnon ja luonnonlakien tutkimista ja ymmärtämistä. Laitoksen tutkimukselle on ominaista kokeellisten, teoreettisten ja laskennallisten menetelmien asiantuntijoiden tiivis yhteistyö, jonka tuloksena syntyy uusia menetelmäsovelluksia etenkin ihmisen, luonnon ja niiden vuorovaikutusten ymmärtämiseksi. Lisäksi fysiikan kuvaaminen matematiikan kielellä antaa edelleen lähes rajattomat mahdollisuudet laajentaa fysiikan sovellusaluetta niin lääketieteellisissä menetelmissä, tietoteknisissä ja teollisissa sovelluksissa kuin ilmastotutkimuksessakin – myös sinulle.
Koulutuksessa opit korkeatasoisen tutkimuksen tuella tietoja ja taitoja, joille on kysyntää useilla eri aloilla sekä tutkimuslaitoksissa että yritysmaailmassa ympäri maailman. Valmistuttuasi voit toimia erilaisissa suunnittelu-, tuotekehitys- ja esimiestehtävissä tai vaikka kouluttajana ja tutkijana. Mikäli suuntaat lääketieteellisen fysiikan opintoihin, saat erinomaiset valmiudet sairaalafyysikon erikoistumiskoulutukseen. Valmistuttuasi meiltä työllisyysnäkymäsi ovat erinomaiset.
Opintojen ohjaus ja henkilökohtainen opintosuunnitelma
Opiskelija saa ohjausta omiin opintoihinsa teknillisen fysiikan laitoksen yliopistolehtoreilta ja muilta opettajilta. Heti opintojen alussa opiskelija osallistuu Orientaatio yliopisto-opiskeluun -opintojaksolle, jossa perehdytään yleisesti yliopisto-opiskeluun ja tutustutaan laitoksen henkilökuntaan ja laitoksella tehtävään tutkimukseen. Opintojen alussa opiskelijoista muodostetaan pienempiä tuutorryhmiä, joita opastavat vertaistuutorit eli ylempien vuosikurssien opiskelijat. Lisäksi kullakin vuosikurssilla on oma oppiainetuutori (HOPS-ohjaaja), joka on yksi laitoksen yliopistolehtoreista. Ensimmäisen lukuvuoden opiskelija laatii henkilökohtaisen opintosuunnitelman (HOPS), jota päivitetään tarvittaessa opintojen kuluessa. Laitoksen HOPS-ohjaajat neuvovat HOPS:n laadinnassa. Jokaisen opetusperiodin jälleen laitoksen HOPS-ohjaajat pitävät kullekin vuosikurssille ryhmäohjaustilaisuuden, jossa opiskelija voi antaa palautetta laitoksen opetuksesta ja keskustella opintojensa etenemisestä.
Sivuaineopiskelijat saavat ohjausta opintojaksojen vastuuhenkilöiltä.
Osaamisen tunnustaminen (OT)
Opiskelija, joka on aiemmin hankkinut osaamista, joka vastaa jotain osaamista, jota teknillisen fysiikan opinnoissa rakennetaan (esim. suorittanut opintoja muissa yliopistoissa tai avoimessa yliopistossa), voi sisällyttää tätä osaamistaan opintoihinsa. Opiskelijan tulee ottaa yhteyttä omaan HOPS-ohjaajaansa heti opintojen alkuvaiheessa.
Kandidaatin tutkintoon kuuluvien pakollisten opintojen korvaamisesta on aina keskusteltava HOPS-ohjaajan ja oppiaineen vastuuhenkilön kanssa. Varmistaakseen opintojaksojen osaamistavoitteiden saavuttamisen, oppiaineen vastuuhenkilö voi vaatia kirjallisen ja/tai suullisen näyttökokeen suorittamista. Näyttökoe arvioidaan asteikolla hyväksytty/hylätty. Näyttökokeen hyväksytyn suorittamisen jälkeen kyseinen opintojakso kirjataan Peppiin hyväksytyksi arvosanalla hyväksytty. Näyttökoetta ei voi käyttää opintojakson uusintatenttinä.
Valinnaisiin opintoihin voidaan sisällyttää korkeakoulutasoisia opintoja. Yli 10 vuotta vanhoja opintosuorituksia ei pääsääntöisesti hyväksilueta. Opiskelija sopii opintojen sisällyttämisestä HOPS-ohjaajansa kanssa.
Opiskelijalle, joka on suorittanut johtamisopinnot sisältävän 347 päivän varusmiespalveluksen, voidaan sisällyttää edellä mainituista opinnoista 6 op kandidaatin tai diplomi-insinöörin tutkinnon muihin vapaasti valittaviin opintoihin. Tämä määräys koskee niitä, jotka ovat kotiutuneet armeijasta kesällä 1999 tai sen jälkeen. Sivuaineopiskelija voi kysyä hyväksiluvusta omalta laitokseltaan. Lisätietoa löydät opinto-oppaasta opintojakson LS00DQ19 Teknillisen fysiikan laitoksen erityisopintojakso kuvauksesta.
Opintojaksojen järjestäminen
Opintojakson järjestäminen opetussuunnitelman mukaisesti edellyttää, että sille osallistuu vähintään 5 opiskelijaa. Jos opintojaksolle ilmoittautuneita opiskelijoita on vähemmän, voidaan opintojakso perua kokonaan tai järjestää muulla tavoin (esim. monimuoto-opetuksena tai kirjatenttinä).
Opintojen vanheneminen
Kandidaattivaiheen opintosuoritukset eivät vanhene. DI-vaiheen opintosuoritukset vanhenevat 10 vuoden jälkeen.
Tenttien järjestäminen
Yliopiston koulutusjohtosäännössä on yleisiä ohjeita tenttien järjestämisestä. Tenttien ajankohdat seuraavalle lukuvuodelle vahvistetaan tiedekuntaneuvoston kokouksessa toukokuussa.
Tenttikäsitteet:
- Lopputentti: opintojakson lopussa oleva kirjallinen opintosuoritus. Lopputenttiin osallistuminen saattaa edellyttää, että esimerkiksi riittävä määrä laskuharjoitustehtävistä on suoritettuna. Vaaditut osasuoritukset löytyvät opintojakson kuvauksesta.
- Uusintatentti: lopputentin jälkeen oleva uusintasuoritusmahdollisuus. Uusintatenttiin osallistuminen saattaa edellyttää, että esimerkiksi riittävä määrä laskuharjoitustehtävistä on suoritettuna. Vaaditut osasuoritukset löytyvät opintojakson kuvauksesta. Lopputentin ja uusintatentin välissä vähintään 4 viikkoa.
- Yleinen tentti: teknillisen fysiikan laitoksella on kolme yleistä tenttipäivää: syyskuussa, tammikuussa ja toukokuussa. Kussakin yleisessä tenttitilaisuudessa tentittävissä olevat opintojaksot on vahvistettu tiedekuntaneuvoston kokouksessa. Listat yleisiin tentteihin sisältyvistä opintojaksoista löytyvät Pepistä tentit-osiosta sekä Tekniikan opintoyhteisöstä. Yleiseen tenttiin osallistuminen ei yleensä edellytä opintojaksoon kuuluvia osasuorituksia (esim. laskuharjoitukset). Poikkeuksena tähän ovat opintojaksot, joihin kuuluu harjoitustyö, demonstraatio tms. Tarkemmat tiedot löytyvät opintojaksokuvauksesta.
Laitoksen tenttikäytänteet:
- Opiskelijan tulee ilmoittautua loppu- ja uusintatentteihin seitsemän (7) ja yleiseen tenttiin kymmenen (10) päivää ennen tentin ajankohtaa.
- Loppu- ja uusintatentin kesto on kolme (3) tuntia.
- Yleisen tentin kesto on neljä (4) tuntia.
- Tentistä saa poistua aikaisintaan 30 minuutin kuluttua tentin alkamisesta.
- Tenttien ajankohdat ja tenttimuodot löytyvät opintojakson toteutuksen kuvauksesta.
- Kysymys- ja vastauspapereita on varattu vain tenttiin ilmoittautuneille.
- Laitoksen tenteissä voit yhden tenttikerran aikana suorittaa enintään kaksi tenttiä. Suositellaan kuitenkin vain yhden opintojakson suorittamista kerralla.
- Kaikki paperit on palautettava (kysymyspaperit, leimatut konseptit, suttupaperit ja myös ei arvosteltavaksi jätetyt paperit). Tentin valvoja merkitsee ylös, kuinka monta paperia (konseptit, tms.) opiskelija palautti.
- Tentissä matkapuhelimet ja älykellot laitetaan äänettömälle. Matkapuhelimet ja rannekellot jätetään laukkuun tenttitilan etuosaan tai seinien viereen.
Opintosuoritusten suoritus- ja uusintakertojen määrä
Opintojaksoille, joiden opintosuorituksen muoto on tentti, järjestetään vuoden sisällä opintojakson alkamisesta lopputentti, uusintatentti ja yleinen tentti. Ylimääräisistä tenteistä päättää oppiaineen vastuuhenkilö opintojakson vastuuopettajan esityksestä. Joka toinen vuosi järjestettävistä opintojaksoista on välivuonna yksi yleinen tentti.
Osassa opintojaksoista on pakollisia osasuorituksia (mm. laskuharjoitukset, harjoitustyö, esitelmä, demonstraatio). Näistä tarkempia tietoja löytyy opinto-oppaan opintojaksokuvauksesta. Opintojakson voi aina suorittaa myös yleisessä tentissä, jolloin laskuharjoitusvaatimusta ei ole (HUOM! Harjoitustyöt, demonstraatiot tms. saattavat silti kuulua vaatimuksiin). Yleisen tentin tehtävissä on usein kuitenkin vaativampia tehtäviä, joilla testataan opiskelijan laskurutiinia ja soveltamisen taitoa.
Jos opintojakson opintosuorituksen muoto on jokin muu kuin tentti, vastuuopettaja määrää kirjallisesti suoritus- ja uusintakertojen määrästä sekä uusimisen tavoista opintojakson alkaessa.
Opinnäytteiden alkuperäisyyden tarkistaminen
Laitokselle tehtävien opinnäytteiden alkuperäisyys tarkistetaan sähköisellä Turnitin plagiaatintunnistusjärjestelmällä. Ennen opinnäytteen arviointia opiskelija paauttaa tutkielmansa Moodleen (eLearn), jossa tarkastus suoritetaan ja josta opiskelija saa raportin. Opiskelija käy raportin läpi pääohjaajan kanssa keskustellen. Opiskelija voi tarkistaa opinnäytteen tai muun kirjallisen työn alkuperäisyyden itsenäisesti milloin vain Moodlessa (avautuu uuteen välilehteen, vaatii kirjautumisen).
Englanninkielisten opintojaksojen opiskelu suomeksi
Laitoksella on seuraava yleinen linjaus englannin kielellä opetettujen opintojaksojen suorittamisesta suomeksi:
a) Tehtäviin ja tentteihin voi halutessaan vastata myös suomeksi, jos opettajan äidinkieli on suomi.
b) Ryhmätyöskentelyssä yms. (sisältää myös mahdolliset raportit jne.), jossa on sekä suomenkielisiä että ei-suomenkielisiä opiskelijoita, työkieli on englanti.
Opiskelijoita kannustetaan englannin käyttämiseen, sillä se tulee olemaan useimmilla työkielenä tulevaisuudessa.
Opintojakson opetuskieli mainitaan opintojaksokuvauksessa.
Perustutkinnot
Teknillisen fysiikan perustutkinnot ovat tekniikan kandidaatin (180 opintopistettä) ja diplomi-insinöörin tutkinto (120 opintopistettä). Tutkintoihin kuuluvia opintokokonaisuuksia ovat yleisopinnot, kieli- ja viestintäopinnot, fysiikan opinnot, matematiikan opinnot ja valinnaiset opinnot (sivuaine).
Tekniikan kandidaatin tutkinto (180 op), teknillinen fysiikka
Teknillisen fysiikan koulutusohjelmassa tekniikan kandidaatin (TkK) tutkintorakenne sisältää
- yleisopinnot
- kieli- ja viestintäopinnot
- fysiikan perus- ja aineopinnot
- matematiikan perus- ja aineopintoja (pakollinen sivuaine)
- valinnaiset opinnot (sivuaine) ja
- linjakohtaiset suuntaavat opinnot
Valinnaiset opinnot
Valinnaisilla opinnoilla täydennetään tekniikan kandidaatin tutkintoa niin, että 180 op täyttyy. Valinnaiset opinnot suositellaan suoritettavaksi vasta 1. opintovuoden jälkeen. Valinnaisiin opintoihin ei voi kuitenkaan sisällyttää fysiikan ja matematiikan propedeuttisia, Fysiikkaa ympäristötieteilijöille tai vastaavan tasoisia kursseja.
Teknillisen fysiikan koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (TkK ja DI) sisältöineen on kuvattu yksityiskohtaisesti teknillisen fysiikan Peppi-oppaassa.
Diplomi-insinöörin tutkinto (120 op), teknillinen fysiikka
Teknillisen fysiikan koulutusohjelmassa diplomi-insinöörin (DI) tutkintorakenne sisältää:
- Kaikille yhteiset pakolliset yleisopinnot ja kieliopinnot, yhteensä 5 op
- Linjakohtaiset syventävät opinnot (vähintään 50 op) yhdessä seuraavista kokonaisuuksista:
- lääketieteellinen fysiikka ja tekniikka
- laskennallinen tekniikka
- ilmakehäfysiikka
- materiaalitekniikka
Valinnaisilla opinnoilla täydennetään diplomi-insinöörin tutkintoa niin, että 120 op täyttyvät. Valinnaisiin opintoihin ei voi kuitenkaan sisällyttää fysiikan ja matematiikan propedeuttisia, 'Fysiikkaa ympäristötieteilijöille' tai vastaavan tasoisia kursseja.
Teknillisen fysiikan koulutusohjelman ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (TkK ja DI) sisältöineen on kuvattu yksityiskohtaisesti teknillisen fysiikan Peppi-oppaassa.
Englanninkielinen maisteriohjelma
Teknillisessä fysiikassa opintotarjotaan kuuluu kansainvälinen maisteriohjelma Master's Degree Programme in Medical Physics , 120 op. Englanninkielisten maisteriohjelmien sisällöt on kuvattu yksityiskohtaisesti Peppi-oppaassa.
Opetussuunnitelma 2024, Tietojenkäsittelytiede (LuK ja FM)
Tietojenkäsittelytieteen laitos toimii kahdella kampuksella, Joensuussa Tiedepuistossa ja Kuopiossa KPY Novapoliksessa. Kummallakin kampuksella voi opiskella tietojenkäsittelytiedettä pää- ja sivuaineena sekä tilastotiedettä sivuaineena. Lisäksi Joensuun kampuksella voi opiskella tietotekniikan aineenopettajaksi.
Kuopion kampuksella opetuksen painopisteinä ovat tietojenkäsittelytieteen kandidaattikoulutus ja suomenkielinen maisterikoulutus, jossa voi suuntautua tekoälyyn ja data-analytiikkaan. Joensuun kampuksella opetuksen painopisteenä on kandidaattikoulutuksen lisäksi englanninkielinen maisterikoulutus, jossa voi suuntautua tekoälyyn sekä opetus- ja kehitysteknologioihin.
Tietojenkäsittelytieteessä on kolme päätutkimussuuntaa: tekoäly, opetus- ja kehitysteknologiat ja datatiede. Tekoälyyn keskittyviä tutkimusryhmiä on molemmilla kampuksilla. Opetus- ja kehitysteknologian tutkimusta tehdään Joensuun kampuksella. Datatieteen tutkimus on keskittynyt Kuopion kampukselle. Laitoksen toinen oppiaine on tilastotiede, jossa tutkimus on keskittynyt erityisesti tilastotieteen sovelluksiin metsätieteissä. Tietojenkäsittelytieteen tutkijakoulutus tapahtuu yliopiston tohtoriohjelmassa Doctoral Programme in Science, Forestry and Technology (LUMETO).
Tietojenkäsittelytieteen FM-tutkinnon syventävät opinnot jakautuvat vastaavasti erikoistumisaloihin.
Automaattisen tietojenkäsittelyn tultua erottamattomaksi osaksi nykyaikaista yhteiskuntaamme on samalla alan ammattilaisten tarve voimakkaasti lisääntynyt. Tietojenkäsittelijät työskentelevät esimerkiksi ohjelmisto- ja elektroniikkateollisuudessa, kaupassa ja muissa yrityksissä, julkishallinnossa, opetuksessa ja tutkimuksessa. Ammattinimikkeenään heillä voi olla esimerkiksi ohjelmistosuunnittelija, systeemisuunnittelija, järjestelmäasiantuntija, projektipäällikkö tai johtotehtävissä tietohallintopäällikkö. Tietotekniikan opettajan koulutus taas antaa pätevyyden toimia perusopetuksen, lukion tai keskiasteen opettajana sekä antaa valmiudet toimia työelämän koulutustehtävissä.
Koska tietojenkäsittelyn sovellusalueet ovat niin monipuoliset, myös sen tutkimus ja siinä käytetyt menetelmät ovat moninaisia, vaihdellen esimerkiksi kehitys- ja opetusteknologian hyödyntämistä ihmistieteistä aina älykkään medialaskennan ja datatieteen algoritmitutkimuksessa hyödynnettäviin formaaleihin matemaattisiin menetelmiin saakka. Vastaavasti tietojenkäsittelytieteen FM-tutkinnosta voi rakentaa omaa suuntautumistaan tukevan pääaineen syventävien ja sivuaineopintojen kokonaisuuden varsin vapaasti. Siitä huolimatta tietojenkäsittelytieteen ydinaines on keskeisiltä osiltaan sovellusriippumatonta ja varsin abstraktia: se tutkii tiedon esittämistä, näitä esitystapoja käyttäviä tiedonkäsittelymenetelmiä, tällaisiin menetelmiin perustuvia tietojärjestelmiä sekä tietokoneita ja niiden hyväksikäyttöä osana tällaisia tietojärjestelmiä. Tähän ydinainekseen pohjaava yliopistokoulutus antaa vahvan perustan ammattitaidolle, joka säilyy vaikka laitteistot, ohjelmistot ja alan työmenetelmät jatkuvasti kehittyvätkin.
Perustutkinnot
Tietojenkäsittelytieteessä perustutkinnot ovat luonnontieteen kandidaatin (LuK) ja filosofian maisterin (FM) tutkinnot. LuK-tutkinto on alempi korkeakoulututkinto, jonka laajuus on 180 opintopistettä (op), ja jonka voi suorittaa päätoimisesti opiskellen kolmessa vuodessa. Sen opinnot koostuvat pääaineen perus- ja aineopinnoista sisältäen kandidaatintutkielman, kieli- ja viestintäopinnot, yleisopinnot, sivuaineopinnot sekä vapaasti valittavat opinnot. Opiskelijat kuuluvat Itä-Suomen ICT-koulutuspolun piiriin, jossa pääaineen LuK-tutkintokoulutus toteutetaan yhteistyössä Karelia (Joensuu) ja Savonia (Kuopio) ammattikorkeakoulujen kanssa. FM-tutkinto on ylempi korkeakoulututkinto, jonka laajuus on 120 op, ja jonka voi suorittaa päätoimisesti opiskellen LuK-tutkinnon pohjalta kahdessa vuodessa. Sen opinnot puolestaan koostuvat pääaineen syventävistä opinnoista sisältäen pro gradu -tutkielman, kieliopinnot sekä sivuaineen tai vapaasti valittavat opinnot.
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon rakenne (180 op)
Luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon suoritettuaan opiskelija tuntee tietojenkäsittelytieteen perusteet erilaisten tietoa käsittelevien tietojärjestelmien toiminnasta, suunnittelusta ja toteuttamisesta, ja hänellä on edellytykset alan kehityksen seuraamiseen. Hänellä on myös osaamistaan laajentamaan valitsemansa sivuaineen tai sivuaineiden perusteiden tuntemus. Hänellä on valmiudet tieteelliseen ajatteluun ja tieteellisiin työskentelytapoihin sekä edellytykset ylempään korkeakoulututkintoon johtavaan koulutukseen ja jatkuvaan oppimiseen. Hänellä on edellytykset soveltaa hankkimaansa tietoa työelämässä sekä riittävä viestintä- ja kielitaito.
Tietojenkäsittelytieteen LuK -tutkinto koostuu seuraavista opinnoista:
- Yleisopinnot 5 op
- Kieli- ja viestintäopinnot 10 op
- Tietojenkäsittelytieteen perusopinnot 25 op
- Tietojenkäsittelytieteen aineopinnot 70 op
- Sivuaineopinnot 60 op tai 2 x 25 op
- Vapaasti valittavat opinnot siten, että tutkinnon minimilaajuus täyttyy 0-20 op
Kandidaattiopintoihin on sisällytettävä yhden sivuaineen perus- ja aineopinnot (60 op) tai kahden sivuaineen perusopinnot (2 x 25 op) Suositeltavia sivuaineita ovat esimerkiksi Datatiede, Tilastotiede, Matematiikka, Fysiikka, Geoinformatiikka, Kauppatiede, Taloustiede, Kestävä liiketoiminta, Johtaminen, Markkinointi ja Informaatio- ja tietoteknologiaoikeus. Uusina tietojenkäsittelytieteen laitoksen järjestäminä sivuaineina opiskelijat voivat myös suorittaa Kestävän kehityksen perusopinnot ja Datatieteen perusopinnot.
Kandidaatin tutkinnon ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) sisältöineen on kuvattu yksityiskohtaisesti Tietojenkäsittelytieteen laitoksen Peppi-oppaassa.
Filosofian maisterin tutkinnon rakenne (120 op)
Filosofian maisterin tutkinnon tavoitteena on antaa opiskelijalle hyvä tuntemus valitsemaltaan tietojenkäsittelytieteen erikoistumissuunnalta. Hänellä on valmiudet tieteellisen tiedon ja tieteellisten menetelmien soveltamiseen sekä valmiudet toimia työelämässä tietojenkäsittelytieteen asiantuntijana ja kehittäjänä. Hänellä on valmiudet tieteelliseen jatkokoulutukseen sekä hyvä viestintä- ja kielitaito.
Osa maisterivaiheen opintojaksoista luennoidaan englanninkielellä. Ellei opintojakson kuvauksessa muuta ole suorituskielestä määritelty, opiskelija voi suorittaa opintojakson suomeksi, vaikka luennot ja muu opetusmateriaali ovat englanniksi. Englanninkielisissä maisteriohjelmissa opiskelevat suorittavat tenttinsä ja muut kurssiin kuuluvat opintosuoritukset aina englanniksi. Opinnäytetöiden kieli on määritelty mm. tiedekunnan pysyväismääräyksissä (11 §), mistä voi perustellusta syystä poiketa yksikön johtajan päätöksellä.
Tietojenkäsittelytieteen FM-tutkinto koostuu seuraavista opinnoista:
- 3621112 Hops-tietojenkäsittelytiede (FM) 1 op (opintovuodet I-II)
- 8013300 Advanced English Academic and Professional Communication for Applied Physics, Computer Science and Environmental Science (Kuopio) 2 op/ 8013328 Advanced English Academic and Professional Communication for Chemistry, Computer Science, Mathematics and Physics (Joensuu) 2 op (I opintovuosi)
- Tietojenkäsittelytieteen syventävät opinnot 94 op
- Vapaasti valittavat tai sivuaineopinnot siten, että tutkinnon minimilaajuus täyttyy 0-23 op
Filosofian maisterin tutkinnon ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) sisältöineen on kuvattu yksityiskohtaisesti Tietojenkäsittelytieteen laitoksen Peppi-oppaassa.
Tietojenkäsittelytieteen harjoittelut
Luonnontieteiden kandidaatin tutkintoon voi sisältyä vapaaehtoista työharjoittelua. Aineopintojen harjoittelu on tarkoitus suorittaa kesällä kolmannen lukuvuoden päätteeksi. Se on pituudeltaan 2-3 kk ja laajuudeltaan 5-8 op. Maisteriopintoihin kuuluu vaihtoehtoisesti pakollinen Maisteriopintojen harjoittelu (10-20 op), joka on suunniteltu suoritettavaksi ensimmäisen maisterilukuvuoden päätteeksi kesällä, jatkuen seuraavan lukuvuoden syyslukukauden. Se on kestoltaan 3-6 kk. Harjoittelu voidaan suorittaa myös esim. kahdessa eri harjoittelupaikassa (esim. 3 kk ja 3 kk).
Aineopintojen harjoittelun sisällölle ei aseteta erityisiä vaatimuksia, vaan työ voi olla miltei mitä tahansa tietojärjestelmiin liittyvää kuten määrittelyä, suunnittelua, ohjelmointia, testausta, ylläpitotehtäviä tai dokumentointia. Tärkeintä on muodostaa käsitys tietojärjestelmien merkityksestä yrityksen tai muun yhteisön toiminnalle, sekä yrityksen tai muun yhteisön liiketoimintaan ja toimintatapoihin tutustuminen. Maisteriopintojen harjoittelun alkaessa opiskelijalla tulee olla suoritettuna kandidaatin tutkinto.
Työtehtävien tulee olla maisteriopintojen harjoittelussa vaativuudeltaan sellaisia, joita opiskelija valmistuttuaan tulee tekemään, kuten ohjelmointi- tai suunnittelutehtäviä.
Tietojenkäsittelytieteen laitos myöntää vuosittain rajallisen määrän tukea harjoitteluun. Harjoittelutukea voidaan myöntää opiskelijan palkkaamalle yritykselle enimmillään 1800 €/ kolme kuukautta (alkaen 1.1.2024).
Opiskelija etsii itse harjoittelupaikan. Jos harjoitteluun on myönnetty yliopiston tukea, täyttää opiskelija ennen harjoittelun aloittamista harjoittelusopimuksen yliopiston ja harjoittelupaikan kesken. Muutoin lähetetään harjoitteluyhdyshenkilölle vapaamuotoinen ilmoitus harjoittelun aloittamisesta. Opiskelija ja harjoittelupaikan tarjoaja solmivat lisäksi työsopimuksen. Harjoittelun jälkeen opiskelija kirjoittaa harjoittelukertomuksen, josta selviää mm. mistä harjoittelusta on kysymys, missä harjoittelupaikassa opiskelija on työskennellyt, mitä töitä opiskelija on tehnyt ja kuinka hyvin hän on niistä selviytynyt. Harjoittelun jälkeen opiskelija näyttää työtodistuksen harjoitteluyhdyshenkilölle.
Tarkemmat ohjeet harjoittelusta ja harjoittelutuesta ovat laitoksen harjoittelua käsittelevillä www–sivuilla.
Tietojenkäsittelytieteen aineenopettajakoulutus (LuK ja FM), Joensuun kampus
Aineenopettajan pätevyyteen vaaditaan sellainen FM-tutkinto, jonka sivuaineina ovat aineenopettajan pedagogiset opinnot (60 op) sekä toisen opetettavan aineen perus- ja aineopinnot (60 op). (Asetus opetustoimen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista 14.12.1998/986.) Toiseksi opetettavaksi aineeksi sopivat perusopetuksen, lukion tai muun koulutuksen opetukseen kuuluvat aineet. Jotta näin laajat sivuaineopinnot olisivat mahdolliset, niin pääaineessa suoritetaan muita erikoistumisaloja suppeammat aineopinnot (45 op) ja syventävät opinnot (60 op). Näiden kahden sivuaineen lisäksi FM-tutkintoon kuuluu vapaasti valittavia opintoja (23 op). Näiksi opinnoiksi suositellaan jonkin kolmannen sivuaineen perusopintoja (25 op), koska niitä voi myöhemmin täydentää aineopinnoilla (35 op) ja saada näin kolmannen opetettavan aineen kelpoisuuden.
Aineenopettajakoulutuksen ajoitussuositus ja tutkintorakenteet (LuK ja FM) sisältöineen on kuvattu yksityiskohtaisesti Tietojenkäsittelytieteen laitoksen Peppi-oppaassa.
Kansainväliset maisteriohjelmat
Tietojenkäsittelytiteen laitoksen Joensuun kampuksella toimii englanninkielinen kandidaattiohjelma Bachelor's Degree Programme in Information Technology (BSc IT), jonka sisältöön voit tutustua Peppi -oppaassa kohdassa Bachelor's Degrees in English.
Laitos osallistuu kansainvälisiinn tietojenkäsittelytieteen maisteriohjelmiin:
- Tietojenkäsittelytieteen kansainvälinen maisteriohjelma International Master's Degree Programme in Information Technology (IMPIT)
- Kaksoismaisteritutkinto-ohjelma yhdessä japanilaisen Toyohashin yliopiston kanssa (TUT-UEF)
- Tietojenkäsittelytieteen kansainvälinen Erasmus Mundus -maisteriohjelma Master of Science in Imaging and Light in Extented Reality (IMLEX)
- Erasmus Mundus Joint Master's Degree in Computational Colour and Spectral Imaging (COSI, avautuu uuteen välilehteen)
Englanninkielisten maisteriohjelmien sisällöt on kuvattu yksityiskohtaisesti Peppi-oppaassa kohdassa Master's Degrees in English.
Kansainväliset maisteriohjelmat toimivat pääosin Joensuun kampuksella. TUT-UEF -yhteistyö toimii molemmilla kampuksilla. Suuri osa tietojenkäsittelytieteen syventävistä opinnoista annetaan englanniksi.
Opetussuunnitelma 2023-25, Ympäristötiede (LuK ja FM)
Koulutuksen tehtävä
Ympäristötieteen pääaineen perustutkinnot ovat luonnontieteiden kandidaatin (LuK) ja filosofian maisterin (FM) tutkinnot, ja jatkotutkinnot ovat filosofian lisensiaatin (FL) sekä filosofian tohtorin (FT) tutkinnot. Pääaineessa on tarjolla myös kaksi kansainvälistä maisteriohjelmaa: Environmental Health and Technology (ENHET) ja Biology of Environmental Change (BEC).
Ympäristötiede on monitieteinen koulutusala, joka antaa opiskelijalle valmiudet toimia ympäristötieteen asiantuntijan tehtävissä. Koulutuksesta valmistuu asiantuntijoita julkiselle sektorille ympäristöhallintoon, tutkimuslaitoksiin, ministeriöihin, yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin sekä yksityiselle sektorille teollisuuteen tai konsultti- ja palveluyrityksiin ja järjestöihin.
Koulutuksen tieteelliset ja ammatilliset tavoitteet
Koulutuksesta valmistuneella on valmiudet:
- toimia ympäristöviranomaisena ja -asiantuntijana ympäristöterveyteen tai ympäristönmuutoksen biologiaan liittyvissä kotimaisissa ja kansainvälisissä tehtävissä
- suunnitella ja toteuttaa vaativia ympäristömittauksia, arvioida ja käsitellä tutkimuksen tuloksia ja tehdä niistä kriittisiä johtopäätöksiä
- kehittää viimeisimpään tutkimustietoon perustuvia uusia ratkaisuja sekä toiminnallaan ja ohjauksellaan vähentää ympäristö- ja terveyshaittoja
- työskennellä moniammatillisessa työryhmässä ja viestiä erilaisille kohderyhmille
- omakohtaiseen erikoistumisalan tiedon hankintaan ja hän hallitsee tieteellisen kirjoittamisen
- ylläpitää osaamistaan sekä kehittää ja tuoda esille omaa asiantuntijuuttaan.
Tutkinnon uusi opetussuunnitelma on voimassa kolme vuotta, 1.8.2022 aloittavista opiskelijoista alkaen.
Tutkintorakenteet
Ympäristötieteen pääaineen perustutkintojen (LuK ja FM) opintovaatimusten tutkintorakenteet on kuvattu opetussuunnitelmassa. Kandidaatin tutkinnon erikoistavissa aineopinnoissa opiskelija voi suunnata osaamistaan Ympäristöterveyden ja -teknologian tai Ympäristönmuutoksen biologian erikoistumisalalle. LuK-tutkinto antaa valmiudet filosofian maisterin tutkintoon johtavaan koulutukseen.
Maisterin tutkinnon opinnoissa opiskelija syventää tietojaan ja taitojaan valitsemallaan ympäristötieteen erikoistumisalalla, kehittää tieteellistä ajatteluaan, tieteellisten menetelmien soveltamista ja kieli- ja viestintätaitojaan. Pääaineen syventävät opinnot suoritetaan Ympäristö- ja biotieteiden laitoksen tutkimuksen vahvuusaloihin (Aerosolitutkimus, Ympäristönmuutoksen biologia, Vesitutkimus sekä Säteily- ja kemialliset riskit) keskittyvien kansainvälisten maisteriohjelmien (Environmental Health and Technology programme tai Biology of Environmental Change programme) mukaisesti. Opiskelija voi erikoistua kiinnostuksensa mukaisesti valitsemalleen erikoistumisalalle. Ympäristötieteen ja biologian maisteriohjelmien yhteistyö antaa mahdollisuuden valita opintoja kummankin pääaineen
syventävistä kursseista, jotka ovat tarjolla molemmilla kampuksilla.
Maisterin tutkinto antaa valmiudet tieteelliseen jatkokoulutukseen ja toimintaan oman erikoisalan tutkijana, johtavana asiantuntijana tai viranomaisena sekä kansallisissa että kansainvälisissä tehtävissä.
Perustutkintojen sisällöt on esitetty Ympäristö-ja biotieteiden laitoksen Peppi-oppaassa.
Opintojen ohjaus ja henkilökohtainen opintosuunnitelma (HOPS)
Opiskelijan ohjauksesta vastaavat ympäristötieteen pääaineen opettajat. Opiskelijalle nimetään opintojen alussa oma HOPS-ohjaaja, joka neuvoo opintojen suunnittelussa ja muissa opintoihin liittyvissä kysymyksissä. Lisäksi opiskelijat jaetaan tuutoriryhmiin, joissa vertaistuutorit (toisen vuoden opiskelijat) kertovat yliopiston ja oppiaineen käytänteistä.
Opintojen alussa järjestetään Orientaatio yliopisto-opiskeluun ja HOPS- ja URA-opintoja, joissa perehdytään mm. yleisesti yliopisto-opiskeluun, ympäristötieteen opetussuunnitelmaan, opintojen suunnitteluun ja ympäristötieteen tutkimukseen, ammatteihin ja työelämään.
Osaamisen tunnustaminen (OT)
Osaamisen tunnustamisella (OT) tarkoitetaan menettelyjä, joilla opiskelijan osaaminen voidaan arvioida ja hyväksyä osana opintoja. Yliopistossa suoritettavaan tutkintoon voidaan hyväksi lukea sekä aiemmin suoritettuja opintoja että muulla tavoin hankittua osaamista. Hyväksi lukeminen edellyttää, että hyväksi luettavat opinnot tai muuten hankittu osaaminen vastaavat tutkinnolle ja sen osille asetettuja osaamistavoitteita (opintojohtosääntö, 39 §). Opintojaksojen mahdolliset korvaavuudet tulee hyväksyttää ennen niiden kirjaamista oppiaineen OT-vastaavalla. Osaamisen tunnustamisessa noudatetaan 1.8.2022 alkaen akateemisen rehtorin päätöstä Osaamisen tunnustamisen yleiset periaatteet (9.5.2021) ja Luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnan pysyväismääräyksiä (19 §).
LuK-tutkinto on suunniteltu suoritettavaksi kolmen vuoden aikana, jota varten opiskelija laatii omia tavoitteitaan tukevan henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa ensimmäisen opiskeluvuoden aikana. HOPS ohjaaja hyväksyy sen osana HOPS-opintojaksoa, jonka jälkeen suunnitelmaa päivitetään opintojen edetessä. LuK-opintojen aikana opiskelija laatii myös FM-tutkintoon tähtäävän henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa. Ennen tutkinnon hakemista päivitetty ja opetussuunnitelman mukainen HOPS tulee hyväksyttää HOPS- ohjaajalla ja oppiaineen vastuuhenkilöllä.
Sivuaineopiskelijan ohjauksesta löytyy lisätietoja Ympäristötieteen opintoyhteisöstä.
Jatkuvan oppijan opinto-oikeudella opiskelevalle on vapaasti valittavissa ympäristötieteen ja biologianperusopintokokonaisuus sivuaineopiskelijalle (30 op) ja ympäristötieteen aineopintokokonaisuus sivuaineopiskelijalle (30 op). Pääaineesta valmistunut opiskelija voi suorittaa myös erikoistaviin aineopintoihin ja syventäviin opintoihin kuuluvia opintojaksoja. Ympäristötieteen ja Biologian erikoistaville ja syventäville opintojaksoille osallistuttaessa odotetaan edeltäviä kandidaattiopintoja vastaavaa tieto- ja taitotasoa.
Opintoja ja tutkintoja koskevia ohjeita ja määräyksiä
Opintojaksoille ilmoittautuminen, niiden toteutus ja kuulustelut
Opiskelijan on ilmoittauduttava opintojaksolle vähintään 2 viikkoa ennen sen alkua PeppiHOPSin kautta. Valinnaiset opintojaksot järjestetään vain, jos niille osallistuu vähintään kymmenen opiskelijaa. Jos ilmoittautuneita on vähemmän, voidaan opintojakso perustelluista syistä toteuttaa eri opetustekniikoilla (esim. kirjatentit, esseet, itseopiskelumateriaalit tai muut itsenäiset tehtävät). Opintokokonaisuuksien pakolliset opintojaksot järjestetään, vaikka ilmoittautuneita olisi vähemmän kuin edellä on määritelty. Kaikkia opintojaksoja ei tarjota joka lukuvuosi. Opiskelija voi ilmoittautua syventävien opintojen kursseille vasta, kun kandidaatintutkielma on jätetty arvosteltavaksi.
Opintojaksot toteutetaan lähi-, etä- tai hybridiopetuksena. Ne sisältävät esim. lähi- tai etäluentoja, laskuharjoituksia, seminaareja, harjoitustöitä laboratoriossa, maastossa tai työpaikoilla. Opetuksen tarkemmat toteutustavat ja ajankohdat löytyvät Peppi-järjestelmästä.
Ympäristötieteen pääaineessa opintojaksojen päätteeksi järjestetään kolme tenttitilaisuutta, joista viimeinen on useimmiten laitoksen yleisenä tenttipäivänä. Pääaineen opintojaksoja voi tenttiä lisäksi kesällä järjestettävässä kesätentissä. Osaamisen arviointi voi perustua myös jatkuvaan arviointiin, oppimispäiväkirjaan tai muuhun kirjalliseen raportointiin. Tentteihin on ilmoittauduttava 10 päivää ennen tenttiä. Tenttipäivät ilmoitetaan Peppi-järjestelmässä.
Opintojen arvostelu
Yksittäisen opintojakson arvostelu:
Tentistä ja/tai tehtävistä saatujen pisteiden summa määrää numeron seuraavasti: Kun suorituksesta pisteet ovat vähintään 50 % maksimista, niin arvosana on 1; 60 % maksimista arvosana on 2; 70 % maksimista arvosana on 3; 80 % maksimista arvosana on 4; 90 % maksimista arvosana on 5.
Opintokokonaisuuksien arvostelu:
Perus- ja aineopintojen sekä erikoistavien aineopintojen opintokokonaisuuksien arvostelussa otetaan huomioon kaikki numeerisesti arvostellut opintojaksot ja arvosanat määräytyvät opintopisteillä painotetun keskiarvon mukaisesti. Kandidaatin tutkielman arvosanaa ei oteta mukaan aineopintojen arvosanan laskentaan.
Syventävien opintojen kokonaisuuden arvosana on syventävien opintojaksojen numeerisesti arvosteltujen opintojen arvosanojen opintopisteillä painotettu keskiarvo. Pro gradu -tutkielman arvosanaa ei oteta mukaan pääaineen syventävien opintojen arvosanan laskentaan. Mikäli opintokokonaisuuden opintopistelaajuudesta yli puolet on arvosteltu hyväksytty/hylätty asteikolla, myös kokonaisuus arvostellaan hyväksytty/hylätty.
Harjoittelu ja opiskelijavaihto
Opiskelija voi sisällyttää kotimaassa tai ulkomailla suoritettua työharjoittelua LuK-tutkinnon erikoistaviin aineopintoihin ja FM-tutkinnon syventäviin opintoihin. Harjoittelun tulee tarjota opiskelijalle motivoivia ympäristöalaan liittyviä työtehtäviä, joissa hän voi soveltaa saamaansa koulutusta. Opiskelijalla on oltava vähintään 60 op ennen harjoittelua. Samaa työskentelyä ei voida kirjata opinnäytetyönä ja harjoitteluna.
Harjoittelusta antaa tarkempia tietoja pääaineen harjoitteluvastaava, ja opiskelijavaihto-ohjelmista ja kansainvälisestä harjoittelusta antavat opinto- ja opetuspalveluiden kansainvälisten asiain koordinaattori ja pääaineen kv-yhteyshenkilö. Lisätietoja harjoitteluista voit lukea Ympäristötieteen opintoyhteisöstä ja opintojaksokuvauksista:
- Ympäristötieteen harjoittelu LuK-tutkintoon, 3710703, 3–10 op
- Practical Training, Advanced Studies, 3710713, 3–10 op
- Project Work in a Research Group, 3710712, 3-10 op
Siirtymämääräykset
Ennen 1.8.2022 opintonsa aloittaneet opiskelijat suorittavat opintonsa aloitusvuotensa tai lukuvuoden 2023-24 opetussuunnitelman mukaisesti. Perustutkinto-opintojen opintojaksoissa tapahtuneet muutokset siirtymäsääntöineen on kuvattu taulukossa. Ennen 1.8.2023 aloittaneet opiskelijat suorittavat opintonsa siirtymäsäännöt huomioiden. Ne muuttuneet opintojaksot, jotka opiskelijalla on suorittamatta, on lisättävä Peppi-järjestelmässä HOPSiin ja niitä vastaavat vanhat opintojaksot on poistettava HOPSista. Lisätietoja HOPS-ohjaajilta.
Englanninkieliset maisteriohjelmat
Ympäristötiedettä voi opiskella Kuopion kampuksella myös kahdessa kansainvälisessä maisteriohjelmassa (120 op) Environmental Health and Technology (ENHET) ja Environmental and Ecosystem Ecology (EEE) (aikaisemmin Biology of Environmental Change (BEC) Kuopio). Englanninkielisten maisteriohjelmien sisällöt on kuvattu yksityiskohtaisesti Peppi-oppaassa kohdassa Master's Degrees in English.
Opintojen suorittaminen ja arviointi
Opintosuoritusten arviointi
Opintosuorituksen arviointi perustuu opetussuunnitelmassa vahvistettuun opintojaksokuvaukseen. Opintosuoritukset tai sen osat on suoritettava ja palautettava asetetussa määräajassa. (Opintojohtosääntö 34 §)
Opintosuoritusten, myös alempien ja ylempien korkeakoulututkintojen opinnäytteiden sekä sivuaineeseen laadittujen opinnäytteiden, arvioinnissa käytetään asteikkoa 0—5, jossa arvosanojen merkitys on seuraava: 5 = erinomainen, 4 = kiitettävä, 3 = hyvä, 2= tyydyttävä, 1 = välttävä ja 0 = hylätty. Suoritukset voidaan arvioida asteikolla hyväksytty ‐ hylätty, kun numeerista asteikkoa ei ole tarkoituksenmukaista käyttää. Arvosana 1 vastaa arvosanaa hyväksytty. Hyväksytyn suorituksen vähimmäisvaatimukset määritellään opetussuunnitelmassa. (Opintojohtosääntö 33 §)
Toisen kotimaisen kielen taidon arviointiin käytetään asteikkoa tyydyttävä tai hyvä.
Opintosuorituksen rekisteröinti
Opintosuorituksen suoritusajankohdaksi merkitään tenttitilaisuuden päivämäärä tai kirjallisen työn tarkastukseen jättämispäivämäärä. Opinnäytteiden (pl. kandidaatin tutkielma) suorituspäivä on arvostelupäätöksen päivämäärä. Osasuorituksiin perustuvan kokonaisuuden suoritusajankohdaksi merkitään viimeisen osasuorituksen päivämäärä. (Opintojohtosääntö 47 §)
Opintosuorituksen julkistaminen
Opintosuorituksen tulos on julkistettava viimeistään kolmen (3) viikon kuluttua suorituksesta yliopiston sähköisessä opiskelija‐ ja opintosuoritusrekisterissä. Sähköisen tentin (esim. EXAM) osalta määräajasta annetaan tarkempia ohjeita sähköisen tentin menettelytapaohjeessa. (Opintojohtosääntö 35 §)
Sähköiseen opiskelija‐ ja opintosuoritusrekisteriin merkitään tieto sekä hyväksytyistä että hylätyistä suorituksista. Sähköiselle alustalle toimitetaan tieto arvosanajakaumasta ja hylättyjen lukumäärästä. Opiskelija saa ilmoituksen sähköiseen opiskelija‐ ja opintosuoritusrekisteriin tallennetusta opintosuorituksestaan yliopiston antamaan sähköpostiosoitteeseen. (Opintojohtosääntö 35 §)
Opintosuorituksen arviointiperusteet ovat julkisia. Opiskelijalla on oikeus saada tietoonsa arvosteluperusteiden soveltaminen omalta kohdaltaan ottamalla yhteyttä opintojakson arvioinnin suorittaneeseen opettajaan. (Opintojohtosääntö 35 §)
Määräaikoihin ei lueta ajanjaksoja, jolloin opetusta ei rehtorin päätöksen mukaisesti anneta, eikä 15.6. - 15.8. välistä aikaa. (Opintojohtosääntö 35 §)
Opintosuorituksen arviointia koskeva oikaisumenettely
Yliopistolain 82 §:n 4 momentin mukaan muun opintosuorituksen kuin väitöskirjan, lisensiaatintutkimuksen ja syventäviin opintoihin kuuluvan opinnäytteen tai muun vastaavan opintosuorituksen arviointiin tyytymätön opiskelija voi pyytää siihen suullisesti tai kirjallisesti oikaisua arvioinnin suorittaneelta opettajalta.
Oikaisupyyntö on tehtävä neljäntoista (14) päivän kuluessa siitä ajankohdasta, jolloin opiskelijalla on ollut tilaisuus saada arvioinnin tulokset sekä arviointiperusteiden soveltaminen omalta kohdaltaan tietoonsa.
Mikäli arvioinnin suorittanut opettaja ei ole oikaisupyynnön ajankohtana tavattavissa, tulee oikaisupyyntö jättää kirjallisena yliopiston kirjaamoon. Oikaisupyyntöön tulee antaa päätös neljäntoista (14) päivän kuluessa sen jättämisestä.
Mikäli opiskelija ilmoittaa, ettei hän tyydy oikaisupyynnön johdosta tehtyyn päätökseen, tulee arvioinnin suorittaneen opettajan tehdä asiassa kirjallinen päätös. Opiskelijalla on oikeus saada oikaisumenettelyn yhteydessä jäljennös suorituspapereistaan tai vastaavista maksutta.
Oikaisupyynnön johdosta tehtyyn päätökseen tyytymätön voi hakea siihen muutosta yliopiston muutoksenhakulautakunnalta neljäntoista (14) päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Muutoksenhakulautakunnalle osoitettu oikaisupyyntö tulee toimittaa yliopiston kirjaamoon.
Väitöskirjan, lisensiaatintutkimuksen ja syventävien opintojen opinnäytteen arviointiin tyytymätön opiskelija voi tehdä muutoksenhakulautakunnalle oikaisupyynnön neljäntoista (14) päivän kuluessa suorituksen arvioinnin tiedoksisaannista.
Muutoksenhakulautakunnan antamasta päätöksestä ei saa hakea muutosta valittamalla. (Opintojohtosääntö 50 §)
Kamussa on lisätietoa yliopiston sisäisestä muutoksenhausta.
Tenttien ajankohdat ja kesto
Tenttien ajankohdista ja kestosta päätetään opetussuunnitelmissa. Tiedot löytyvät Pepistä.
Tenttiin ilmoittautuminen
Opetussuunnitelman mukaiseen tenttiin tulee ilmoittautua kymmenen (10) päivää ennen tenttipäivää. Opetussuunnitelmassa voidaan antaa poikkeavia ja tarkentavia määräyksiä. (Opintojohtosääntö 32 §)
Sähköiseen tenttiin ilmoittaudutaan sähköisen tentin järjestelmässä ja sen mahdollistamissa aikarajoissa. (Opintojohtosääntö 32 §)
Erityisjärjestelyjä tarvitsevan opiskelijan on pyydettävä erityisjärjestelyjä tenttiin ilmoittautuessaan. (Opintojohtosääntö 32 §)
Tenttitilaisuus
Opetukseen liittyvä kirjallinen tai muu vastaava tenttitilaisuus on järjestettävä vähintään kaksi kertaa vuoden kuluessa opetuksen päättymisestä. Kirjallinen tai muu vastaava tenttitilaisuus järjestetään niin, että opiskelijalle jää riittävä valmistautumisaika uusintasuoritukseen. (Opintojohtosääntö 32 §)
Tenttitilaisuudesta saa poistua aikaisintaan kolmekymmentä (30) minuuttia tentin alkamisesta, minkä jälkeen tenttiin ei oteta myöhästyneitä. Tenttitilaisuuteen saa tuoda vain tentin suorittamiseksi tarvittavat välineet ja tarvikkeet. Sähköisestä tentistä opiskelija saa poistua tentin suoritettuaan. (Opintojohtosääntö 32 §)
Tenttiin osallistuvan on tarvittaessa todistettava henkilöllisyytensä. Tentissä pidetään luetteloa tenttiin osallistuneista. (Opintojohtosääntö 32 §)
Sähköisessä tentissä on reaaliaikainen ja tallentava kameravalvonta. Sähköisen tentin suorittavalla opiskelijalla on velvollisuus tulla kutsusta todistamaan henkilöllisyytensä hänelle ilmoitetulla tavalla. (Opintojohtosääntö 32 §)
Kamussa on lisätietoa tenttimisestä.
Kamussa on lisätietoa sähköisestä tenttimisestä.
Itä-Suomen yliopiston tutkinto-opiskelijoilla on hyvät mahdollisuudet päästä vaihto-opiskelijaksi ja suorittaa opintoja ulkomaisissa yliopistoissa. Itä-Suomen yliopistolla on kahdenvälisiä yhteistyösopimuksia ulkomaisten yliopistojen kanssa eri puolilla maailmaa, ja yliopisto on mukana useissa erilaisissa kansainvälisissä vaihto-ohjelmissa ja verkostoissa.
Ulkomailla suoritetut opinnot hyväksiluetaan suoritettavaan tutkintoon kuuluviksi.
Kamussa on lisätietoa vaihto-opiskelusta, vaihto-opiskelijaksi hakemisesta ja muista vaihto-opiskeluun liittyvistä asioista.
Esteettömyydellä tarkoitetaan fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen ympäristön toteuttamista siten, että jokainen voi ominaisuuksistaan riippumatta toimia yhdenvertaisesti muiden kanssa.
Kamussa on lisätietoa esteettömästä opiskelusta.
Yksilöllisillä opintojärjestelyillä henkilö, jolla vamma tai terveyshaitta, saatetaan yhdenvertaiseen asemaan suhteessa muihin opiskelijoihin. Järjestelyt kohdistuvat opintojakson suoritustapoihin, mutta ne eivät muuta opintojakson osaamistavoitteita.
Kamussa on lisätietoa yksilöllisistä opintojärjestelyistä ja niiden hakemisesta.
Varsinaisten yksilöllisten järjestelyiden lisäksi opintojakson vastuuopettaja voi myöntää yksittäistapauksessa poikkeuksen opetussuunnitelman mukaisesta suoritustavasta erityisen painavasta syystä. Myös poikkeavilla suoritustavoilla täytyy saavuttaa opintojaksolle asetetut osaamistavoitteet. (Opintojohtosääntö 21 §.)
Osaamisen tunnustaminen ja opintojen hyväksilukeminen. Aikaisemmin tästä oli käytössä lyhenne "AHOT"
Kamussa on lisätietoa osaamisen tunnustamisesta.
Alemman korkeakoulututkinnon opinnäyte
Tutkinnon pääaineen tai siihen rinnastettavan kokonaisuuden taikka koulutusohjelman aineopintoihin sisältyy vähintään 6 ja enintään 10 opintopisteen laajuinen opinnäyte. (Valtioneuvoston asetus yliopistojen tutkinnoista 794/2004)
Alemman korkeakoulututkinnon opinnäytteestä päätetään tarkemmin opetussuunnitelmassa.
Kamussa on lisätietoa opinnäytteistä.
Alemman korkeakoulututkinnon kypsyysnäyte
Opiskelijan on kirjoitettava kypsyysnäyte, joka osoittaa perehtyneisyyttä opinnäytteen alaan ja suomen tai ruotsin kielen taitoa. (Valtioneuvoston asetus yliopistojen tutkinnoista 794/2004)
Kamussa on lisätietoa kypsyysnäytteistä ja akateemisen rehtorin kielitaitopäätös.
Ylemmän korkeakoulututkinnon opinnäyte
Tutkinnon pääaineen tai siihen rinnastettavan kokonaisuuden taikka koulutusohjelman syventäviin opintoihin sisältyy vähintään 20 ja enintään 40 opintopisteen laajuinen opinnäyte.(Valtioneuvoston asetus yliopistojen tutkinnoista 794/2004)
Ylemmän korkeakoulututkinnon opinnäytteestä päätetään tarkemmin opetussuunnitelmassa.
Syventävien opintojen opinnäytteen voi suorittaa itsenäisesti, parityönä tai osallistumalla laajempaan tutkimusprojektiin. Työn muodosta päättää opinnäytteen pääohjaaja opetussuunnitelman määrittämissä rajoissa. Kahden tai useamman opiskelijan yhteisessä työssä tai tutkimusprojektissa on pystyttävä osoittamaan kunkin opiskelijan työn osuus, niin että se on arvioitavissa. (Opintojohtosääntö 36 §)
Syventävien opintojen opinnäyte voidaan hyväksyä kahden eri pääaineen tutkielmana (ns. kaksoisgradu). Edellytyksistä päättää tiedekuntaneuvosto osana opetussuunnitelmaa.(Opintojohtosääntö 36 §)
Kamussa on lisätietoa opinnäytteistä.
Tarkastukseen jättäminen
Opiskelija jättää opinnäytteen tarkastukseen UEF//ASIOINTIPALVELUN kautta.
Kamussa on ohjeet digitaalisesta tarkastusprosessista.
Tarkastaminen ja arviointi
Syventävien opintojen opinnäytteelle määrätään kaksi tarkastajaa, joista toisen tulee pääsääntöisesti olla ohjaaja. (Opintojohtosääntö 36 §)
Syventävien opintojen opinnäytteen tarkastajien on annettava kirjallinen lausuntonsa opinnäytteestä ja pro gradu -tutkielman osalta myös ehdotus sen arvosanaksi kuukauden kuluessa siitä, kun tarkastaja on määrätty. (Opintojohtosääntö 36 §)
Opiskelijalle on varattava tilaisuus vastineen antamiseen ennen päätöstä opinnäytetyön arvioinnista. Arvosanaehdotuksen ja vastineen antamisen välille on opiskelijalle varattava riittävästi aikaa tutustua arvostelun perusteisiin. Päätös annetaan opiskelijalle tiedoksi sähköisesti. (Opintojohtosääntö 36 §)
Arviointiprosessin keskeyttäminen
Kun opiskelija saa ilmoituksen tarkastajien lausunnosta ja arvosanaehdotuksesta, hänen on mahdollista keskeyttää opinnäytteen arvosteluprosessi. Keskeyttäminen tehdään kirjallisesti. Tällöin prosessi raukeaa. (Opintojohtosääntö 38 §)
Opiskelija voi keskeyttää opinnäytteen arvioinnin kerran.(Opintojohtosääntö 38 §)
Opiskelija voi jättää opinnäytteensä uudelleen arvioitavaksi edellyttäen, että se on kirjoitettu ainakin osin uudelleen. Arvioinnin uudelleen kirjoitetun osuuden laajuudesta antaa opinnäytteen vastuullinen ohjaaja. (Opintojohtosääntö 38 §)
Mikäli opinnäytettä ei oteta arvioitavaksi, siitä annetaan muutoksenhakukelpoinen päätös. (Opintojohtosääntö 38 §)
Ylemmän korkeakoulututkinnon kypsyysnäyte
Opiskelijan on kirjoitettava kypsyysnäyte, joka osoittaa perehtyneisyyttä opinnäytteen alaan sekä suomen tai ruotsin kielen taitoa. Opiskelijan ei tarvitse osoittaa suomen tai ruotsin kielen taitoa samalla kielellä suoritettavaa ylempää korkeakoulututkintoa varten annettavassa kypsyysnäytteessä, kun hän on osoittanut kielitaitonsa alempaa korkeakoulututkintoa varten antamassaan kypsyysnäytteessä. (Valtioneuvoston asetus yliopistojen tutkinnoista 794/2004)
Kamussa on lisätietoa kypsyysnäytteistä ja akateemisen rehtorin kielitaitopäätös.
Arvioinnissa käytettävät asteikot ja arvosanat
Opintosuoritusten, myös alempien ja ylempien korkeakoulututkintojen opinnäytteiden sekä sivuaineeseen laadittujen opinnäytteiden, arvioinnissa käytetään asteikkoa 0-5, jossa arvosanojen merkitys on seuraava: 5 = erinomainen, 4 = kiitettävä, 3 = hyvä, 2= tyydyttävä, 1 = välttävä ja 0 = hylätty. Suoritukset voidaan arvioida asteikolla hyväksytty – hylätty, kun numeerista asteikkoa ei ole tarkoituksenmukaista käyttää. Arvosana 1 vastaa arvosanaa hyväksytty. Hyväksytyn suorituksen vähimmäisvaatimukset määritellään opetussuunnitelmassa. (Opintojohtosääntö 33 §)
Plagiaatintunnistus
Alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon opinnäytteille tehdään alkuperäisyyden tarkastus käyttäen yliopiston valitsemaa sähköistä plagiaatintunnistusjärjestelmää.
Opiskelija vastaa opinnäytteensä alkuperäisyydestä. (Opintojohtosääntö 36 §)
Kamussa on ohjeet sähköisen plagiaatintunnistusjärjestelmä Turnitinin käytöstä.
Opetusharjoittelut
Opetusharjoittelut ovat olennainen osa opettajaksi opiskelevan opintoja.
Kamussa on yleistä tietoa opetusharjoittelusta ja SORA-lainsäädännöstä.
Opetusharjoittelut ovat olennainen osa opettajaksi opiskelevan opintoja.
Kamussa on yleistä tietoa opetusharjoittelusta ja SORA-lainsäädännöstä.
Opintoihin voi opiskeltavasta alasta riippuen sisältyä monenlaista harjoittelua. Opintojohtosäännön mukaan tiedekuntien opetussuunnitelmat on laadittava siten, että perustutkinto-opintoihin kuuluu mahdollisuus harjoitteluun joko pakollisena tai valinnaisena osana opintoja. Opintoihin sisältyvän harjoittelun voi tehdä opetussuunnitelman mukaisesti kotimaassa tai ulkomailla. (Opintojohtosääntö 23 §).
Kamussa on lisätietoa työharjoittelusta ja kansainvälisen harjoittelun kriteereistä sekä SORA-lainsäädännöstä.
Omalta pääainelaitokseltasi voi opiskelija tiedustella mahdollisuutta tuettuun harjoitteluun kotimaassa tai ulkomailla
Tutkinnon hakeminen
Tutkinnon suorittamisen jälkeen jatkuvan oppijan opinto-oikeus
Monet Itä-Suomen yliopiston oppiaineista ovat vapaasti valittavissa sivuaineiksi eli sivuaineopintojen aloittaminen ei edellytä sivuaineen opinto-oikeuden hakemista. Joihinkin oppiaineisiin otettavien sivuaineopiskelijoiden määrää kuitenkin rajoitetaan tai opinto-oikeutta on haettava sivuaineen valintakokeessa. Toisaalta yliopistossa on myös tutkintoja, joiden rakenteeseen ei kuulu sivuaineita tai sivuaineet on opetussuunnitelmassa etukäteen määrätty.
Tietoa sivuaineopiskelusta on Kamussa. Mahdollisuuksia on runsaasti:
- tiedekuntien tarjoamat sivuaineet
- kansainvälistymisen opintokokonaisuus
- verkostoylipistot
- avoimen yliopiston sivuaineopinnot tutkinto-opiskelijoille
- JOO-opinnot
Itä-Suomen yliopiston opiskelijoilla on mahdollisuus osallistua lähes kaikkeen luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnassa tarjottavaan opetukseen. Seuraavassa kuvaus tarjottavista sivuainemahdollisuuksista.
Itä-Suomen yliopiston opiskelijoilla on mahdollisuus osallistua lähes kaikkeen luonnontieteiden, metsätieteiden ja tekniikan tiedekunnassa tarjottavaan opetukseen. Sivuaineopintoihin on vapaa pääsy. Tämä kuitenkin sillä varauksella, että opintojaksoille, joilla on rajoitettu koko, otetaan ensisijaisesti niitä opiskelijoita, joiden tutkinnossa opintojakso on pakollinen.
Luonnontieteiden, metsätieteiden ja teknikkan tiedekunta tarjoaa sivuaineopintoja biologiassa (myös opintokokonaisuudet Biokemia ja Hydrobiologia), fysiikassa (Joensuun kampuksella ja Kuopion kampuksella), matematiikassa (Joensuun kampuksella ja Kuopion kampuksella), kemiassa, metsätieteissä, tietojenkäsittelytieteessä (myös Datatiede ja Kestävän kehityksen ICT), tilastotieteessä ja ympäristötieteessä.
Kokonaisuuksien sisällöt on kuvattu yksityiskohtaisesti Peppi-oppaassa kohdassa Sivuainetarjonta ja muut opintokokonaisuudet.
Yliopiston sivuainetarjontaan voi tutustua laajemmin Kamun opiskelijan käsikirjan sivuainesivustolla.
Opintoja koskevat määräykset
Sääntö sisältää tiedekunnassa suoritettaviin tutkintoihin ja opintoihin liittyvät pysyväismääräykset. Tutkintojen sisällöistä määrätään tutkintovaatimuksissa.
Aiemmin hankitun osaamisen tunnistamisella ja tunnustamisella (AHOT) tarkoitetaan menettelyjä, joilla opiskelijan aiempi osaaminen voidaan arvioida ja hyväksyä osana opintoja. Osaaminen voi olla syntynyt aiempien opintojen yhteydessä tai muissa yhteyksissä, esimerkiksi työssä tai harrastuksissa.
Kamussa on lisätietoa aiemmin hankitun osaamisen hyväksiluvusta.
Itä-Suomen yliopistossa ei ole yhteisiä opintojen vanhenemista koskevia määräyksiä. Tiedekunnilla, laitoksilla/osastoilla ja oppiaineilla voi olla omia määräyksiään.
Tiedekunnat järjestävät opetuksen ja opintojen ohjauksen siten, että tutkinto on mahdollista suorittaa päätoimisesti opiskellen yliopistolaissa säädetyssä tavoiteajassa, tarkoituksenmukaisessa järjestyksessä ja keskeytyksettä. Opetus järjestetään hyväksyttyjen opetussuunnitelmien mukaisesti. (Opintojohtosääntö 21 §)
Opiskelijalle on varattava opintosuorituksen suoritusmahdollisuuksia riittävästi huomioimalla tutkinnoille säädetyt tavoiteajat. Opetussuunnitelmissa voidaan rajoittaa opintosuorituksen suoritus- ja korotuskertoja. (Opintojohtosääntö 31 §)
Jos opintojaksolle opetussuunnitelmassa määrätty suoritusmahdollisuus peruuntuu ennakoimattomasti, tulee opiskelijalle taata mahdollisuus suorittaa kyseinen opintosuoritus tarkoituksenmukaisella ja yhdenvertaisuuden turvaavalla tavalla. (Opintojohtosääntö 31 §)
Mikäli opiskelija on uusinut opintosuorituksen ja saanut samasta opintosuorituksesta eri arvosanoja tai opintopistemääriä, hänen lopulliseksi opintosuorituksekseen tulee opintopistemäärältään laajin suoritus riippumatta arvosanasta. Mikäli opintopistemäärät ovat samoja, opintosuoritukseksi tulee arvosanaltaan korkein suoritus, ellei opiskelija muuta esitä. Laajuuden ja arvosanan ollessa samoja tulee lopulliseksi opintosuoritukseksi viimeisin suoritus. (Opintojohtosääntö 34 §)
Tiedekunnat antavat ohjeet etätenttien järjestämisestä opetussuunnitelmissaan. (Opintojohtosääntö 32 §)
Kamussa on lisätietoa tenttimisestä.
Opintosuoritukseen saa osallistua vain yliopiston opiskelijarekisteriin läsnä olevaksi merkitty opiskelija, jolla on opintosuorituksen edellyttämä opiskelu- tai opinto-oikeus. (Opintojohtosääntö 12 §)
Jos opetusryhmään ei voida ottaa kaikkia siihen ilmoittautuneita opiskelijoita, otetaan opiskelijat ryhmään yhdenmukaisin perustein. Ryhmään ovat etusijalla opiskelijat, joille opintojakso on pakollinen opiskelu- tai opinto-oikeuden ja siihen liittyvän opetussuunnitelman mukaisesti. Mikäli kaikkia näitä opiskelijoita ei sittenkään voida ottaa opetusryhmään, otetaan opiskelijat ryhmään yhdenmukaisin perustein. Tiedekunnat ja opetusta antavat yksiköt voivat antaa tarkempia määräyksiä opetusryhmiin valitsemisen perusteista ja muista ilmoittautumiskäytännöistä. (Opintojohtosääntö 21 §)
Itä-Suomen yliopistossa opetussuunnitelmat päätetään yleensä kolmeksi lukuvuodeksi kerrallaan. Kun opetussuunnitelma muuttuu, uuden ja vanhan opetussuunnitelman välille luodaan siirtymäsääntöjä, joiden on tarkoitus mahdollistaa opiskelijan opintojen sujuva eteneminen muutoksista huolimatta. Siirtymämenettelyjen puitteet on asetettu yliopiston opintojohtosäännössä ja akateemisen rehtorin ohjeessa.
Kamussa on lisätietoa siirtymäsäännöistä.
Tiedekunnissa voi olla yksityiskohtaisempia ohjeita, jotka koskevat laitosten, koulutusten ja oppiaineiden opintoja.
Kieli- ja viestintäopinnot
Tutkinto-opintoihin sisältyy kieli- ja viestintäopintoja. Tutkintoasetuksen mukaan opiskelijan tulee alempaan tai ylempään korkeakoulututkintoon sisältyvissä opinnoissa tai muulla tavalla osoittaa saavuttaneensa:
- suomen ja ruotsin kielen taidon, joka julkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta annetun lain (424/2003) 6 §:n 1 momentin mukaan vaaditaan valtion henkilöstöltä kaksikielisessä viranomaisessa ja joka on tarpeen oman alan kannalta; sekä
- vähintään yhden vieraan kielen sellaisen taidon, joka mahdollistaa oman alan kehityksen seuraamisen ja kansainvälisessä ympäristössä toimimisen. (Valtioneuvoston asetus (19.8.2004/794, 6 §.)
Kielikeskuksen sivuilla on lisätietoa kieli- ja viestintäopinnoista (avautuu uuteen välilehteen).
Koulusivistyskieli
Koulusivistyskieli vaikuttaa opiskelijan tutkinnon kieliopintojen vaatimuksiin, alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon kypsyysnäytteen kieleen sekä opettajan kelpoisuuteen. Koska koulusivistyskielellä on vaikutusta opiskelijan opintoihin, tulee asia olla tiedossa jo henkilökohtaista opintosuunnitelmaa tehtäessä. Koulusivistyskielen määrittely kokonaisuudessaan löytyy akateemisen rehtorin päätöksestä Koulusivistyskielen määritteleminen ja alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon kielitaitovaatimukset.
Opiskelija on saanut koulusivistyksensä Suomessa suomen tai ruotsin kielellä
Itä-Suomen yliopiston johtosäännön (12 §) mukaan osaston/laitoksen johtajan yhtenä tehtävänä on päättää opiskelijalta vaadittavasta kielitaidosta. Osaston/laitoksen johtaja voi perustellusta syystä vapauttaa opiskelijan, jonka koulusivistyskieli on suomi tai ruotsi, pakollisista kieliopinnoista kokonaan tai osittain. Vapautusta koskeva hakemus jätetään opintopalveluihin. Vapautusta on haettava heti opintojen alussa.
Opiskelija, joka on saanut koulusivistyksensä muulla kuin suomen tai ruotsin kielellä tai on saanut koulusivistyksensä ulkomailla
Itä-Suomen yliopiston johtosäännön (12 §) mukaan osaston/laitoksen johtajan yhtenä tehtävänä on päättää opiskelijalta vaadittavasta kielitaidosta. Jos opiskelijalla on koulusivistyskielenä jokin muu kuin suomi tai ruotsi, hänen tulee hakea päätöstä osaston/laitoksen johtajalta tutkintoon vaadittavista kieliopinnoista ja kypsyysnäytteen kielestä. Päätöstä tutkintoon vaadittavista opinnoista ja kypsyysnäytteen kielestä tulee hakea opintojen alussa. Hakemus jätetään opintopalveluihin.
Lisätietoja akateemisen rehtorin päätöksestä Koulusivistyskielen määritteleminen ja alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon kielitaitovaatimukset.